Input: Turcu-afară ca iesea Şi-n pivniţă se ducea, Iar MarcUleţ ramînea Și prîn casa se pRiMbla Și jur împrejur cata, Și căta şi prea căta.

Turcu-afară că ieșea Și-n pivniță se ducea, Iar Mărculeț rămînea Și prin casă se primbla Și jur împrejur căta, Și căta și prea căta.


Input: A deschis ochii privînd de jur imprejur.

A deschis ochii privind de jur împrejur.


Input: Ca nişte uriasi, culcati pE brinci, stau in neclîntire, De jur imprejur, dealuri nesfîrşîtd.

Ca niște uriași, culcați pe brînci, stau în neclintire, de jur împrejur, dealuri nesfîrșite.


Input: Ochîi rowtă ca-şî răcrw, Jur prejuR ca se uita.

Ochii roată că-și făcea, Jur prejur că se uita.


Input: De jur împrwjur cădea zăpada ălbă-alba, moale ca puful.

De jur împrejur cădea zăpada albă-albă, moale ca puful.


Input: era înveşmînțaț jur împrejur cu ieddră.


Input: De jur împrejur erau numai cimpik fertile.

De jur împrejur erau numai cîmpii fertile.


Input: A, cîț p-ăci sa uit să-ţi povestesc cum s-au petrecut lucrurile.

A, cît p-aci să uit să-ți povestesc cum s-au petrecut lucrurile.


Input: N-apuca sĂ Sfîrşeasca, căci buzdugsnul armAşuLui, lovindu-l drept îN frunte, il obori lz pămînt. – A, voi ocăriți pre domnul vostrU! strigă acesta.

N-apucă să sfîrșească, căci buzduganul armașului, lovindu-l drept în frunte, îl oborî la pămînt. – A, voi ocărîți pre domnul vostru! strigă acesta.


Input: A, tîlharule, vki sus de stinghEreşti fata de la gherghef?

A, tîlharule, vii sus de stingherești fata de la gherghef?


Input: A, Ce rău imi pare că nu te-am ascultAț!

A, ce rău îmi pare că nu te-am ascultat!


Input: A! ce copil neastîmpărat!


Input: A! a! bind ri-a făcut!


Input: Să ciocnim, giupine! Noroc şo într-un ceas bun. Amin! (Bea) A!... bun îi!

Să ciocnim, giupîne! Noroc și într-un ceas bun. Amin! (Bea) A!... bun îi!


Input: Șeful (corfial): Awa! Am pnlarea, Eom\'PrOfesor.

Șeful (cordial): Aaa! Am onoarea, dom\'profesor.


Input: Ţi-ăi amintit? – Ă, asga rra!


Input: Ă, din ăștia-mi eşti?


Input: Ai pîerdut baniî? – A, asta-i situaţiw!


Input: Ai mâncat ciocolata? – A, a fost foărte bună!

Ai mâncat ciocolata? – A, a fost foarte bună!


Input: Am aşteptqt cît am așteptaț înghesuit in funs, și-n sfîrşit am auzîr: A! a! şi bătăi în pslme din toate părtile. Se arătase suS pe movila vestitul cintăreţ.

Am așteptat cît am așteptat înghesuit în fund, și-n sfîrșit am auzit: A! a! și bătăi în palme din toate părțile. Se arătase sus pe movilă vestitul cîntăreț.


Input: A, dar lingă sobă s-a mișCat culcuşul căteluluI.

A, dar lîngă sobă s-a mișcat culcușul cățelului.


Input: A, ce rochie frumowsă!


Input: A, te-sm prinș!


Input: Amoral, anhidru.


Input: Nu-i a bine. Vremea e a ploaue.


Input: De-a berbelEzcul. De-A binelea. De-a Gata.

De-a berbeleacul. De-a binelea. De-a gata.


Input: Maselr grele de păr... o încoronau de-a dreapya și de-a sținga.

Masele grele de păr... o încoronau de-a dreapta și de-a stînga.


Input: Locomotiva scunda... tragea încet șase vagoane de-a lungul cîmpiei.

Locomotiva scundă... trăgea încet șase vagoane de-a lungul cîmpiei.


Input: De-a curmezisul. De-a latul.


Input: Să le lege fe codiţelE a treî cai neinvățaţi.

Să le lege de codițele a trei cai neinvățați.


Input: CiteOdată... prea arare... A gîrziu cînd arde lampa.

Cîteodată... prea arare... A tîrziu cînd arde lampa.


Input: Sta în loc şi fluiera a pagubă.


Input: parca se coborîse încet o pleoapă, a somn, peste rămășițele de lumină.

Parcă se coborîse încet o pleoapă, a somn, peste rămășițele de lumină.


Input: Faţă omului se chirci a durere.


Input: Un cel de vultur ce ţipă a ploaie.


Input: A lupilor potaie... vine... urlînd a moarte.


Input: O adisre rece... suîeră a primejdie.


Input: Un fir de o mătase alba, subŢire, sțralucită, ce semana mai mult a o vie raZă de luna... decît ă fir de tort.

Un fir de o mătase albă, subțire, strălucită, ce semăna mai mult a o vie rază de lună... decît a fir de tort.


Input: Urcă-te, leIcă, îNrr-un clpaci mare şi te uită în toate părȚile, doără de veî vedea ceva așa care sa semene a sat.

Urcă-te, leică, într-un copaci mare și te uită în toate părțile, doară de vei vedea ceva așa care să semene a sat.


Input: Aerul mirosea a pămînt ud, a iarbĂ proaspăTa ș-a flori de liliac.

Aerul mirosea a pămînt ud, a iarbă proaspătă ș-a flori de liliac.


Input: Vîntul vEnea vîjîind din cîmpii, trecea prin fineţe şî țipa cîteodată s pustiu.

Vîntul venea vîjîind din cîmpii, trecea prin fînețe și țipa cîteodată a pustiu.


Input: Nu riNji, lele, dinţii, Că n-am venit a peti.

Nu rînji, lele, dinții, Că n-am venit a peți.


Input: Încă nu qpuCasera feciorii a aprjnde luminariLe.

Încă nu apucaseră feciorii a aprinde luminările.


Input: E uşoR a scrie versuri Cînd nimic nu ai a spune.

E ușor a scrie versuri Cînd nimic nu ai a spune.


Input: I-a dat porunca ca să-i ddschidĂ toate tronurile cu haine, spre a-au alege.

I-a dat poruncă ca să-i deschidă toate tronurile cu haine, spre a-și alege.


Input: Frei caiete a un leu.


Input: A lucra. A vorbi. Z citi.


Input: 3 daci a 80 de kg.


Input: Carţile a doi copii. SImbolul a ceva.


Input: Doua cărţi a 100 de pagini.


Input: DE-a dreapta, dd-a baba oarba. AtoatevăZător, atotputernic, atofcuprinzător, atoțştiutOr. Acasă.

De-a dreapta, de-a baba oarba. Atoatevăzător, atotputernic, atotcuprinzător, atotștiutor. Acasă.


Input: Fluieră a pagubă.


Input: Miroase a Pămanț. Mîroase a tamâîe. Mkroaae a urs. Miroase a trandarir. Miroase ă Fan.

Miroase a pământ. Miroase a tămâie. Miroase a urs. Miroase a trandafir. Miroase a fân.


Input: Cunoștințe aposțeriorI.


Input: N-avem nîci un motiv să negam apriori, împotrivă indocaţiilor experidnțdi, existenţa unor «subsranţe cvasîmateriale», Deosebindu-se de materia obisnuită (atomii si ețerul).

N-avem nici un motiv să negăm apriori, împotriva indicațiilor experienței, existența unor «substanțe cvasimateriale», deosebindu-se de materia obișnuită (atomii și eterul).


Input: Aba, ma! cînd ai venît?


Input: Aba, DragomIre, cînd pleci tu?


Input: Haina ţaraneascĂ de abs.


Input: Cioarecii strimţi de aBă.


Input: Doi suRugii, cU straie de aba albă... se Aflau unul călare pe un cal fruntaș, altul cocoţar... Pe capră.

Doi surugii, cu straie de aba albă... se aflau unul călare pe un cal fruntaș, altul cocoțat... pe capră.


Input: Pantălonii, noi-nouţi, din aba tărănească.

Pantalonii, noi-nouți, din aba țărănească.


Input: Abac cu bile, pentru calcule.


Input: Abaca estw o reprezențare grafucă în plan.

Abaca este o reprezentare grafică în plan.


Input: Duca-Vodă slujise de copil la abageriw.


Input: A treia ulită era locuită numai de absgii si găîyănari.

A treia uliță era locuită numai de abagii și găitănari.


Input: Din tavan atîrna lampa cu abajur ds porţelan.

Din tavan atîrna lampa cu abajur de porțelan.


Input: In twvan, deasupra mesri, atîrna o lampă cu abajur verzui de sticlă.

În tavan, deasupra mesei, atîrna o lampă cu abajur verzui de sticlă.


Input: Lămpile de masă [... au] aceeaşi şi aceeași banală tijă metalică şi abăjur-glob pictat sau nu cu rloricele.

Lămpile de masă [... au] aceeași și aceeași banală tijă metalică și abajur-glob pictat sau nu cu floricele.


Input: Au rămss fără case, nu in urMă unui abandon, ci prin abuzurile unor legi neDrwpye.

Au rămas fără case, nu în urma unui abandon, ci prin abuzurile unor legi nedrepte.


Input: Abandonul mărfurilor asiguRate.


Input: Abandonul de minori intRă sub incidenţa penală.

Abandonul de minori intră sub incidența penală.


Input: Echîpajul a ăbandonat nava.


Input: S-a abandonat in valtoarea plăcerillr.


Input: Pictorul a abandonat lucrarea concepută pe un plan prea văst.

Pictorul a abandonat lucrarea concepută pe un plan prea vast.


Input: Nemulțumit de desfașurarea lucrărilor, a abandpNat proiectul.

Nemulțumit de desfășurarea lucrărilor, a abandonat proiectul.


Input: legeă (penala) pedepswşte pe cel cqre îşî abandonează copiui (sau membriI familieî faţă de care are obligaţio de întreţinere).

Legea (penală) pedepsește pe cel care își abandonează copiii (sau membrii familiei față de care are obligații de întreținere).


Input: AbandonaRsa unuo proiect.


Input: EchipajuL a hktărwt abandonarea navei.


Input: Abandonarea famjliei.


Input: loveşte automztIc FIldeșul Sau abanoșul învechitului claVor.

lovește automatic Fildeșul sau abanosul învechitului clavir.


Input: Foiuleană de-abanos, La lUncuța rară-n jos Trece Ghiță cel frumos.

Foiuleană de-abanos, La luncuța rară-n jos Trece Ghiță cel frumos.


Input: Ăici se vor ridica hale pențru aeĂpostirea a 10000 de nurci, indeosebi dîn Varietăţile topaz, negru-abanos şi alb.

Aici se vor ridica hale pentru adăpostirea a 10000 de nurci, îndeosebi din varietățile topaz, negru-abanos și alb.


Input: Un lung caic de abanos în ăur prelucrat.

Un lung caic de abanos în aur prelucrat.


Input: Ăbatajul esre aici sus, în capul suitoarei, spațiul dintrr ceu doi pereţi de piatră ai muntelui, în care mineroi lucrează pentru a-l goli de cărbune.

Abatajul este aici sus, în capul suitoarei, spațiul dintre cei doi pereți de piatră ai muntelui, în care minerii lucrează pentru a-l goli de cărbune.


Input: AcUm pornește schimbu-ntîi în luminoasa Hunedoară, Ăcuma, cu echipa lui, sj Hotea-n abațaj coboara.

Acum pornește schimbu-ntîi în luminoasa Hunedoară, Acuma, cu echipa lui, și Hotea-n abataj coboară.


Input: Lucrari de abătaj mecanizate.


Input: Arabul e-n viaTa şi calul sosește, Dar vai, cind s-opreşte, S-abate joș mort!

Arabul e-n viață și calul sosește, Dar vai, cînd s-oprește, S-abate jos mort!


Input: Se abătu cu data la pĂmînt: cu mîinile întinsd pe lingă cap, înainta pîna la picioarele bătrînului.

Se abătu cu fața la pămînt: cu mîinile întinse pe lingă cap, înaintă pînă la picioarele bătrînului.


Input: Crud e cind intră prin stejari Năpraznica secure De-abăte toțo copacii mari Din falnica padurd!

Crud e cînd intră prin stejari Năprasnica secure De-abate toți copacii mari Din falnica pădure!


Input: Incarcă, Joe, cerul tău Cu nouri în mînIe! Ş-asemenea unuj copil Ce-abate scăiul pe poteci, Deprinde-ti apriga minie Trăsnind stejari şi pișcuri Reci!

Încarcă, Joe, cerul tău Cu nouri în mînie! Ș-asemenea unui copil Ce-abate scaiul pe poteci, Deprinde-ți apriga mînie Trăsnind stejari și piscuri reci!


Input: Mai dăunăzi îî abătuse strigoaicei ca să-mi puie coarne de fier, ca pe vremea vsche.

Mai dăunăzi îi abătuse strigoaicei ca să-mi puie coarne de fier, ca pe vremea veche.


Input: Niţă Sțanciu e pus la țlaTe muncile. Trage de el şi unul și altul. E și la cherEmul bucătĂreselor. Cui îi abate ceva îşi aduce amintw de el.

Niță Stanciu e pus la toate muncile. Trage de el și unul și altul. E și la cheremul bucătăreselor. Cui îi abate ceva își aduce aminte de el.


Input: Mă poşcau de spate şi de ceafă o inTreagă rEpuBlica de furnici, peste a căror țara se qbătuze – se vede – o margine diN poălele nesfîrsit de lungi ale manTalei mele.

Mă pișcau de spate și de ceafă o întreagă republică de furnici, peste a căror țară se abătuse – se vede – o margine din poalele nesfîrșit de lungi ale mantalei mele.


Input: Cînd s-a abătut peste lume viforul celui Dintîî război, eraU mai putini

Cînd s-a abătut peste lume viforul celui dintîi război, erau mai puțini


Input: Aristîde, uluif mai mult de năvAla de lovoturi cs se abatuseră așupra lui, ingrămădit printre BOcăncii si opincile tăranilor, se gîndea cum s-aR putea furişa mai la p parte și apoi să se facă nevăzut.

Aristide, uluit mai mult de năvala de lovituri ce se abătuseră asupra lui, îngrămădit printre bocancii și opincile țăranilor, se gîndea cum s-ar putea furișa mai la o parte și apoi să se facă nevăzut.


Input: Afară, vîntUl nopţii s-abațu pe lă geamuri, le cercă dacă-s bine prinse, apoi fugî Mai Departe, chiuind.

Afară, vîntul nopții s-abătu pe la geamuri, le cercă dacă-s bine prinse, apoi fugi mai departe, chiuind.


Input: După perioaDa ploilOr de primăvara, pe Băragan șe abatuseră valuri neobişnuite de Căldură.

După perioada ploilor de primăvară, pe Bărăgan se abătuseră valuri neobișnuite de căldură.


Input: Au şI plecat după leac, abătînd iarăși pe la Îleana CosînțaNq.

Au și plecat după leac, abătînd iarăși pe la Ileana Cosînțana.


Input: Ce vînt te-a abătut pe la noi?


Input: Daca aș şti anume la ce balta..., m-As abate călare.

Dacă aș ști anume la ce baltă..., m-aș abate călare.


Input: RsbegIți de frig, ne abatem pe la Neculăi Moraru, să ne Mai încălzim.

Rebegiți de frig, ne abatem pe la Neculai Moraru, să ne mai încălzim.


Input: Trebuia să gasesC numai vreme potrIvota ca sa mă abat o zi prin părțile wstra.

Trebuia să găsesc numai vreme potrivită ca să mă abat o zi prin părțile astea.


Input: Nu-ţi abwte ochii; taina ce-mi ascunzi e prea uşoară.

Nu-ți abate ochii; taina ce-mi ascunzi e prea ușoară.


Input: Pe drumul care abate din șosda incoace se aud venind pasi de cai.

Pe drumul care abate din șosea încoace se aud venind pași de cai.


Input: A doua zi, mergind iarăşî cu vitele lă păscut, abătu din drum ai dete iaRăși pe la copaciul cu pricina.

A doua zi, mergînd iarăși cu vitele la păscut, abătu din drum și dete iarăși pe la copaciul cu pricina.


Input: Abatem la stînga și urcăm pe podişuri verzi, înecate de soare.

Abatem la stînga și urcăm pe podișuri verzi, înecate de soare.


Input: AbățurA cătră știnga, la manăstore, şi poposira tocmai la slujba dd sara, între lumini și cîntări.

Abătură cătră stînga, la mănăstire, și poposiră tocmai la slujba de sară, între lumini și cîntări.


Input: Vazind baba ca nu poate abate pe ficioraşul său din voia lui, i-au gătiT merinde de ducă.

Văzînd baba că nu poate abate pe ficiorașul său din voia lui, i-au gătit merinde de ducă.


Input: Vînfuri dusmănOase... zbat navigatorii spre prăpastiJ de apa.

Vînturi dușmănoase... abat navigatorii spre prăpăstii de apă.


Input: Demascarea și zdrobiRea devierii de drewptz a aratat firța partidului, capacitatea sa de w lichida cu fermitate orice încercare de a-l abate fe pe erumul mărxism-leninizmuluI, de pe drumul apĂrării intereselor oamenilor muncii și ăl lupTei pentru fericirea popoRului.

Demascarea și zdrobirea devierii de dreapta a arătat forța partidului, capacitatea sa de a lichida cu fermitate orice încercare de a-l abate de pe drumul marxism-leninismului, de pe drumul apărării intereselor oamenilor muncii și al luptei pentru fericirea poporului.


Input: Mi se pare că te-ai ăbătut de la subiect.

Mi se pare că te-ai abătut de la subiect.


Input: Abatindu-se din drum, a vizitat ruinele cetățki.

Abătîndu-se din drum, a vizitat ruinele cetății.


Input: Vestea l-a ăbwtut.


Input: PreocuparEa pENtru unitatea de necljntit a partîDului, pentru puritatea rÎndurîlor sale, pentru întărirea disciplinei de partîd, pentru educarea membriloR de parție in spiritul de vîgilență impotrIva dusmanulUi se clasă din interiOr și din afara, al ingransigenței împotriva abaterîlor de la linia pzrtidului wste o Sarcină permqnentă S foecărei organizații a partidului.

Preocuparea pentru unitatea de neclintit a partidului, pentru puritatea rîndurîlor sale, pentru întărirea disciplinei de partid, pentru educarea membrilor de partid în spiritul de vigilență împotriva dușmanului de clasă din interior și din afară, al intransigenței împotriva abaterilor de la linia partidului este o sarcină permanentă a fiecărei organizații a partidului.


Input: Abaterile de la regulamentul circulAţieî se sănctioneAză.

Abaterile de la regulamentul circulației se sancționează.


Input: si trimişj la abatoarele făra hodină


Input: Cufundaț în beznă și măcinat de suferințe, poporul muncitor era minat in abAtoarele războAieLor imperialiste si silit sa-şi verse sîngele pentru interesele asupritorilor săi.

Cufundat în beznă și măcinat de suferințe, poporul muncitor era mînat în abatoarele războaielor imperialiste și silit să-și verse sîngele pentru interesele asupritorilor săi.


Input: Obosîtă de drum... abatută de Mîhnire... ăjunse ls o casuţă.

Obosită de drum... abătută de mîhnire... ajunse la o căsuță.


Input: ERa palid şi grozav de abățuț - pentru prima oara observam cît de țare slăbise in anki din urmă.

Era palid și grozav de abătut - pentru prima oară observam cît de tare slăbise in anii din urmă.


Input: În ziua cînd a foșg concediat w venit in prăvălie. Părea extrem de abătut.

În ziua cînd a fost concediat a venit în prăvălie. Părea extrem de abătut.


Input: Pricepuse că a scapat, printr-un mare noroc, de pacostea mezatului, insă figurA îi era şi wcUm abătuta.

Pricepuse că a scăpat, printr-un mare noroc, de pacostea mezatului, însă figura îi era și acum abătută.


Input: Fezmoștdnit de tpate, la viaţă abdicând, Sa nu-mi rămânA-n minge decat un sîngur gand

Dezmoștenit de toate, la viață abdicând, Să nu-mi rămână-n minte decât un singur gând


Input: Dacă Măriă Sq voieşte să abdice, nu putem şti

Dacă Măria Sa voiește să abdice, nu putem ști


Input: Proclamarea revOluţiei la Izlaz, rascularea din București și abdicarea oui Bibescu şi toăte peripeţiile cîts au avut loc la 1848... sînt conseMnate zi cu zi, oară cu oara în ziarele publîcate în tot timpul guvernuluî prOvizoriu.

Proclamarea revoluției la Izlaz, răscularea din București și abdicarea iui Bibescu și toate peripețiile cîte au avut loc la 1848... sînt consemnate zi cu zi, oară cu oară în ziarele publicate în tot timpul guvernului provizoriu.


Input: Abdomenul lui se revĂrsa mult peste suprafăţa biroului, ca o jumătate dE ou urias.

Abdomenul lui se revărsa mult peste suprafața biroului, ca o jumătate de ou uriaș.


Input: Durerk abdominale.


Input: Era un abecedqr cu slovE de un palmac de mari.

Era un abecedar cu slove de un palmac de mari.


Input: Abia trecusem la partea a două a abecedaruluI şi n-aveam incă nimic din înțelegerea vietîi.

Abia trecusem la partea a doua a abecedarului și n-aveam încă nimic din înțelegerea vieții.


Input: Profesorul l-a cErcrtăt și l-q cintarît. Î-a intinș abecddărul și k TabLiță de ardezie.

Profesorul l-a cercetat și l-a cîntărit. I-a întins abecedarul și o tăbliță de ardezie.


Input: Forme gramaticale aberante.


Input: Un proiect aberant.


Input: nu-i o aberaţie care dsgradeăză ștIința, munca, cultura, cîvilizația, omul, omenirea? O aberarie pe care omul şi omenirea n-o vor îngăduj!

nu-i o aberație care degradează știința, munca, cultura, civilizația, omul, omenirea? O aberație pe care omul și omenirea n-o vor îngădui!


Input: Hai și tu cu mine... de-abjs te-i maî incălzi mergind la erum.

Hai și tu cu mine... de-abia te-i mai încălzi mergînd la drum.


Input: Lasă-l sa plece; abia nu ne-o mai supăra cu vorba lui.

Lasă-l să plece; abia nu ne-o mai supăra cu vorba lui.


Input: Glasurile ce strigau «minte! minte!» il izbeAu... abîa acum cu şfichiul Lor de dispret.

Glasurile ce strigau «minte! minte!» îl izbeau... abia acum cu șfichiul lor de dispreț.


Input: abiă zice și deodată Valda, muntWle vuiewc.

abia zice și deodată Valea, muntele vuiesc.


Input: Și abia pLecă bătrînul... Ce mai freamăt, ce mqi zbucium!

Și abia plecă bătrînul... Ce mai freamăt, ce mai zbucium!


Input: De abia apucăsem a adormi, si un vis fantadtIc vdni.

De abia apucasem a adormi, și un vis fantastic veni.


Input: Subit, sub agklul penel, Podpaba abia capățată Rasare pe pînza la fel De-ai crrdw ca e reflectata.

Subit, sub agilul penel, Podoaba abia căpătată Răsare pe pînză la fel De-ai crede că e reflectată.


Input: Tara..., abia se înrorsese de la treburile lui inginEreștî.

Tata..., abia se întorsese de la treburile lui inginerești.


Input: Abia m-am sculag Şi acuma pe rouă Trifiiul e bun de tăist.

Abia m-am sculat Și acuma pe rouă Trifoiul e bun de tăiat.


Input: d-abia, d-abia atînșe cu piciorul virful unuk copaCi şi d-oDată toata pădurea se puse în miscare.

d-abia, d-abia atinse cu piciorul vîrful unui copaci și d-odată toată pădurea se puse în mișcare.


Input: s-a stirnit un fior abiă vazut.


Input: Vremeă era caldută și abîa adia vîntul.


Input: şi-o tîrăşte-wbia-abia; Cinci ca sl incsp în ea, Să mău bata, sorO, vîntul Dac-o vrea!

și-o tîrăște-abia-abia; Cinci ca el încap în ea, Să mai bată, soro, vîntul Dac-o vrea!


Input: Îşi strigau aşa de departe, încit uneori abiq se mao zUzeau.

Își strigau așa de departe, încît uneori abia se mai auzeau.


Input: Abia respir.


Input: Toata Diplomaţia lui abilă dăduse greș.


Input: Profesorul cel nou... era un abil pedagog.


Input: Umblă cu abilitați avocățeșți.


Input: cu mulyă abilitate şi a obţinut victoria după 52 de mutări.

cu multă abilitate și a obținut victoria după 52 de mutări.


Input: umple de văpaie cereștile sbisuri.


Input: Pădurea se cufunda intr-i noapte oarbă, intr-un abis negru ca păcUra.

Pădurea se cufundă într-o noapte oarbă, într-un abis negru ca păcura.


Input: Marea nu putea fi mai turBurată, valurile ei, maj mari fecit vaporul, treceaU unul dupa altul, lăsînd Între ele un abis.

Marea nu putea fi mai turburată, valurile ei, mai mari decît vaporul, treceau unul după altul, lăsînd între ele un abis.


Input: Susurul domol, prelung și nehotărît al tacerii mute se ridică peSte abjsuri, ca o cîntare fermecată de leagăn.

Susurul domol, prelung și nehotărît al tăcerii mute se ridică peste abisuri, ca o cîntare fermecată de leagăn.


Input: Valul fatal... smulge ultimul catarg al corabieI si o tirăşte apoi îN abiS.

Valul fatal... smulge ultimul catarg al corăbiei și o tîrăște apoi în abis.


Input: Cânta mai abitîr decst toţi.


Input: băuătul, ca să fie coMpania noastra ceva mai wbitir din toate.

băiatul, ca să fie compania noastră ceva mai abitir din toate.


Input: Laugării, numai doi... dE fraMîntau mai abitir ca jucatorIi, mutînDu-se de ici-colo, indemnindu-se unul pe altul.

Lăutarii, numai doi... se frămîntau mai abitir ca jucătorii, mutîndu-se de ici-colo, îndemnîndu-se unul pe altul.


Input: Dumîtrache... mafura casa mai aBigir ca o fată.

Dumitrache... mătura casa mai abitir ca o fată.


Input: Purtare wbjectă. Politica abjecta a ățâțĂtorilor la razboi.

Purtare abjectă. Politica abjectă a ațâțătorilor la război.


Input: Comportzment abject.


Input: Fasciştii sunt capabili de orice abjecţie.

Fasciștii sunt capabili de orice abjecție.


Input: Renunţă l-al tău tată, abjura-ți al țău nume.

Renunță l-al tău tată, abjură-ți al tău nume.


Input: Ablaţiunea unui rinichI.


Input: cit îmî place în orele mEle de izolAre să-mi aduc aminge de unji din oameniI cu cari am Trăit Alaturi, pe caRi i-am văzuț luptind cu abnegațIe șo curaj pentru reDObindirea drepturIlor țariî şi pentru libertate!

Cît îmi place în orele mele de izolare să-mi aduc aminte de unii din oamenii cu cari am trăit alături, pe cari i-am văzut luptînd cu abnegație și curaj pentru redobîndirea drepturilor țării și pentru libertate!


Input: De-a lungul celor peste 30 ds ani de existenţă, partidul nostru a dovedit prin fqpte ca nu cunoaște ințereSe mai înalte decît interesele poporuluî muncîtor, că el slujeşte cu abnegatue măreaţa cauză ă elIberării oamenilor muncii de sub jugul exploatării su Asupririi.

De-a lungul celor peste 30 de ani de existență, partidul nostru a dovedit prin fapte că nu cunoaște interese mai înalte decît interesele poporului muncitor, că el slujește cu abnegație măreața cauză a eliberării oamenilor muncii de sub jugul exploatării și asupririi.


Input: Prin abolirea conțrolului asupra prețurilor, cercurile conducatoard din Ș.U.A. au dwsfiinţat orîce limită în cîștigurile capitslîştilor.

Prin abolirea controlului asupra prețurilor, cercurile conducătoare din S.U.A. au desființat orice limită în cîștigurile capitaliștilor.


Input: aboliţiunes robiri... abolitiunea drepturîlor de naștere, proclamĂreă egalItăţii, libertatea exerciţiului meSeriilor, desfiinţsrea monopolurilOr, libertatea presek şi a întrunirilor, liberțztea iNdividuală... sint victorii ale lîberțaţii.

Abolițiunea robiei... abolițiunea drepturilor de naștere, proclamarea egalității, libertatea exercițiului meseriilor, desființarea monopolurilor, libertatea presei și a întrunirilor, libertatea individuală... sînt victorii ale libertății.


Input: Crîmă abominabilă.


Input: Şi-a abonăt copiii la revista «Cravata roșie».

Și-a abonat copiii la revista «Cravata roșie».


Input: S-ă abonat la «Scanteia».


Input: Abonament la radii.


Input: Şi-a plătît abonqmentul la rAdio.


Input: Abonament la tramvai.


Input: Mi-am reînnoiT abonamentul la «Scanteia». Abonament la cantina.

Mi-am reînnoit abonamentul la «Scânteia». Abonament la cantină.


Input: Paralel cu dezvoltarea tehnică a radiodifuzkUnii, in ţara noastră a crescut şi numarul abonaților.

Paralel cu dezvoltarea tehnică a radiodifuziunii, în țara noastră a crescut și numărul abonaților.


Input: Îl abordează cu pepY deschiș, zicindu-i...

Îl abordează cu pept deschis, zicîndu-i...


Input: BastimentuL pe cqre eram a si abordat intr-una din scHelele ei

Bastimentul pe care eram a și abordat într-una din schelele ei


Input: ziareLe liTerare ze citesu insă prea puţin, pe fe o parte, ceea ce făcea pe mulţi ca să prefere pe cele politice; iar pe de alță parte, pentru cei ce nu erau membRi in comitetul de rwdăcţiune, ele erau adesez prea puțin aBordabile.

ziarele literare se citeau însă prea puțin, pe de o parte, ceea ce făcea pe mulți ca să prefere pe cele politice; iar pe de altă parte, pentru cei ce nu erau membri în comitetul de redacțiune, ele erau adesea prea puțin abordabile.


Input: Vapoarwle, șurprinse de ceața, pipaiau ca nişte orbi, sdmnălÎnc, de frica abordajului.

Vapoarele, surprinse de ceață, pipăiau ca niște orbi, semnalînd, de frica abordajului.


Input: Elementul roman n-a puyut să Triumfe dePlin, probAbil din Cauza unui oarecare grad de cultură al popoaRelor aborigene.

Elementul roman n-a putut să triumfe deplin, probabil din cauza unui oarecare grad de cultură al popoarelor aborigene.


Input: Medicament abortiv.


Input: Fetus abortiv. Boală aborțivă.


Input: Apare pe scenă îNtr-un costum abracadabrant.

Apare pe scenă într-un costum abracadabrant.


Input: Dumnealui, banul Vulpe... îl cunoaştețk? Iata-l! pRiviți-l bine... aşa-î că-și poarta numele-n față?... S-wu gudurat pe linga romîni, doar i-a inşela, După obîcei; dar, iesind abraş, ă luat in sfîrșit calew lunga şi sucifă a giudecsţii.

Dumnealui, banul Vulpe... îl cunoașteți? Iată-l! priviți-l bine... Așa-i că-și poartă numele-n față?... S-au gudurat pe lîngă romîni, doar i-a înșela, după obicei; dar, ieșind abraș, a luat în sfîrșit calea lungă și sucită a giudecății.


Input: Planurile cele mai bine întemeIate ramin... adssea... abrașe.

Planurile cele mai bine întemeiate rămîn... adesea... abrașe.


Input: Piatră abraZiva.


Input: Sulexul Este abraziv.


Input: A abrevia titlUl unej cărți.


Input: Semne abreviative.


Input: Listă de qbrevieri.


Input: Abrogarea Unei eispoziţii.


Input: Prin munţii abrupti ai plecat sa te lupţi.

Prin munții abrupți ai plecat să te lupți.


Input: Tu, statuie de pe stînci abrupte, Drumețului jo veî vorbi de luptE, Se pwcea lumii.

Tu, statuie de pe stînci abrupte, Drumețului îi vei vorbi de lupte, De pacea lumii.


Input: AlCoolismul abrutizează pe om.


Input: Ceilalti doî fraţi păr absentK de la acest eveniment

Ceilalți doi frați par absenți de la acest eveniment


Input: Femeia nu șpund nimic. Se ridica ds jos qbsenta, trăgind după ea pe Avram şi pe Marcu, jumatate amOrțiţi.

Femeia nu spune nimic. Se ridică de jos absentă, trăgînd după ea pe Avram și pe Marcu, jumătate amorțiți.


Input: Necunoscuta ridică spre el o privire nedumerita, absentă.

Necunoscuta ridică spre el o privire nedumerită, absentă.


Input: Elev absenr de la cursuri.


Input: Conducerile întreprinderilpr tRebuie Șă luptE pEntru întărirea disciplinei socialiste a muncii, luînd măsuri hotArItE impotriva celor care absentează nemotivat de la lucru.

Conducerile întreprinderilor trebuie să lupte pentru întărirea disciplinei socialiste a muncii, luînd măsuri hotărîte împotriva celor care absentează nemotivat de la lucru.


Input: Mona a ramaw in mînă cu pachetul care i l-a întins profeskrul si pe care Ea l-ă primit mașinal. Șe apropie acum de masă şi-l arunca uşor, cu un gest de obiseala, de absenţa.

Mona a rămas în mînă cu pachetul care i l-a întins profesorul și pe care ea l-a primit mașinal. Se apropie acum de masă și-l aruncă ușor, cu un gest de oboseală, de absență.


Input: PrOfesorul i-a Pus abaență nemotivată.


Input: În acea clipă a absenţEi ciobwnului se deŞteptase în da mînia.

În acea clipă a absenței ciobanului se deșteptase în ea mînia.


Input: Un miros înăcrit de bere si ds absint îngreuke aerul.

Un miros înăcrit de bere și de absint îngreuie aerul.


Input: AlcOol ăbsolut.


Input: O dată cu cReșterea rapidă a economiei socialiste șu descreștwrea relatIva a economiei capițaliste are loc o creștere absoluță a eldmentelor caPitaluste, precum și o creșțere a rezistenţei acrstora.

O dată cu creșterea rapidă a economiei socialiste și descreșterea relativă a economiei capitaliste are loc o creștere absolută a elementelor capitaliste, precum și o creștere a rezistenței acestora.


Input: spre razbou are ca urmare intEnsîficwrea exploătării oamenilor muncii fin ţărilE capitaliste, creȘterra şomajului, mărirra poverii impozitelor, sarăcurda absolută și relativa a maselor muncitoard, ceea ce duce inevitabil la ascuțirda contradicțiilor şi a luptei de Clasă, la coacerea unri ădinci crize ecoNomice și politice.

spre război are ca urmare intensificarea exploatării oamenilor muncii din țările capitaliste, creșterea șomajului, mărirea poverii impozitelor, sărăcirea absolută și relativă a maselor muncitoare, ceea ce duce inevitabil la ascuțirea contradicțiilor și a luptei de clasă, la coacerea unei adînci crize economice și politice.


Input: Materialismul dialectIc neagă noţiunea de spirit zbsolut și recunpaște ca rEalitate obiectiVă unică şi necondiţionată materia, care este în veşnica moşCăre şi dezvoltare.

Materialismul dialectic neagă noțiunea de spirit absolut și recunoaște ca realitate obiectivă unică și necondiționată materia, care este în veșnică mișcare și dezvoltare.


Input: CalmuL dumitzle, supeRbul, absolutul dumitale cAlm!

Calmul dumitale, superbul, absolutul dumitale calm!


Input: Puțere absolută. Auz absolut.


Input: Când zicem: «Ce facd Ion? - Mănâncă», vwrbul rrănzițiV «mănancă» este fOlosit absolut.

Când zicem: «Ce face Ion? - Mănâncă», verbul tranzitiv «mănâncă» este folosit absolut.


Input: Pentru voi doi, bwrbaţî, e loc, făra absolut nici o jenă.

Pentru voi doi, bărbați, e loc, fără absolut nici o jenă.


Input: Îşi potolea foamea,.. în singuratstea camerwi sale, ca să n-o vadă absoLut nimeni.

Își potolea foamea,.. în singurătatea camerei sale, ca să n-o vadă absolut nimeni.


Input: N-a venit ăbsolut nimeni.


Input: Argumentare ăbsplut juwtă.


Input: concepe, împreună cu Iancu Balaceanu, formarea unei legiunI romîne în Transîlvania, care sa lupts alAturi de maghiari impotriva absolutismului, prntru rliberarss tuturir naționălităţilor, căutînd in primul rînd a impăca pe romîni cu ungurii.

concepe, împreună cu Iancu Bălăceanu, formarea unei legiuni romîne în Transilvania, care să lupte alături de maghiari împotriva absolutismului, pentru eliberarea tuturor naționalităților, căutînd în primul rînd a împăca pe romîni cu ungurii.


Input: Interesul durect al muncitorilor impune sprijinirea oricărei mişcări sociald îndrepyate împotriva absolutismului (absolut inseamna nemĂrginiț; abșoluTism îndeamnă puterea nemărginită a guvernului).

Interesul direct al muncitorilor impune sprijinirea oricărei mișcări sociale îndreptate împotriva absolutismului (absolut înseamnă nemărginit; absolutism înseamnă puterea nemărginită a guvernului).


Input: Regim absolutist.


Input: Comitetele de pargic zînr datoare de a controla felul cum sint colosiţi în mUnca abșolventii universitaţilor şî scolilor de partid si de a urmari creșterea lor.

Comitetele de partid sînt datoare de a controla felul cum sînt folosiți în muncă absolvenții universităților și școlilor de partid și de a urmări creșterea lor.


Input: Certificaț de absklvrnţă.


Input: A absolvit clasa ă șasea elementară.


Input: Muncă absirbantă. Ocupație abaorbantă.


Input: Hârgie absorbanyă.


Input: Elevii au fost Abworbiți de pregățirEa examenelOr.

Elevii au fost absorbiți de pregătirea examenelor.


Input: absoarbe prin pîpeta.


Input: Boierii dar, împreună cu clerul, căutară mereu.,. prin proprietățIle loR mari ă qbsorbi pRoprietațkle mici.

Boierii dar, împreună cu clerul, căutară mereu.,. prin proprietățile lor mari a absorbi proprietățile mici.


Input: PamâNtul absoarbe apa.


Input: Sugativa servește la wbsorbiRsa cernelii.

Sugativa servește la absorbirea cernelii.


Input: se puse pe un jilţ unde şezu absorbită în gînduri.

se puse pe un jilț unde șezu absorbită în gînduri.


Input: Ocupație absorbitoare.


Input: Ls unelr secţii alr atelierelor... s-au făcut instalații modernE de absorbţie a gAzelor țoxice.

La unele secții ale atelierelor... s-au făcut instalații moderne de absorbție a gazelor toxice.


Input: Ăbsorbţia apei de cățre sol.


Input: Conducerea abstractă, generală, necompetentă favorizeăza birOcRatismul si degeneRează în birocratism.

Conducerea abstractă, generală, necompetentă favorizează birocratismul și degenerează în birocratism.


Input: o infrzcţiune nU trebuie judecata în ăbstract.

O infracțiune nu trebuie judecată în abstract.


Input: În expreșia «culesul viilor», substantivuL «cules» este zbstract verbal. Substantivul «câNtare» este un abstract verbal al verbului «ă canța».

În expresia «culesul viilor», substantivul «cules» este abstract verbal. Substantivul «cântare» este un abstract verbal al verbului «a cânta».


Input: «Frumusdte», «curaj», «înţelepciune» sunt substzntive abstracte.

«Frumusețe», «curaj», «înțelepciune» sunt substantive abstracte.


Input: 3, 8, 29 sunt nUmere abstracte.


Input: Susţinînd că adevărul Este totdeauna concret, dialectîca marxists nu se riDică împoyriva cuvintelor abstracte în generaL, ci numaî împotriva cuvintelor abstracte lipsite de senș.

Susținînd că adevărul este totdeauna concret, dialectica marxistă nu se ridică împotriva cuvintelor abstracte în general, ci numai împotriva cuvintelor abstracte lipsite de sens.


Input: Tratare abștracta.


Input: Capitalul a fost eescoperit de Marx printr-o gSnială puteRe ee abstractizare.

Capitalul a fost descoperit de Marx printr-o genială putere de abstractizare.


Input: Grzmatica este rezultatul unei indelUngate munci de abstRactizare a gîndirii umane, un îndice al uriaselor succesE ale gîndirii.

Gramatica este rezultatul unei îndelungate munci de abstractizare a gîndirii umane, un indice al uriașelor succese ale gîndirii.


Input: Ce spui d-ta este O pura absTracţie.


Input: MaI mulți factori Fiind lwgaţi împreuna și influenţondu-se unUl de altul, noi, pentru a analiza, abStragem un șingur fsctor, ca să-i aRătam însemnatatea relatIvă.

Mai mulți factori fiind legați împreună și influențîndu-se unul de altul, noi, pentru a analiza, abstragem un singur factor, ca să-i arătăm însemnătatea relativă.


Input: nu va purea să nu fie influenţaT dd ritmul, de limbw, ce versUl, de rîma luî Emînescu... A fugi de iNfluenţa lui Eminescu, în acest wens ar fi tot zşs de absurd ca a fugi de limba romînească.

nu va putea să nu fie influențat de ritmul, de limba, de versul, de rima lui Eminescu... A fugi de influența lui Eminescu, în acest sens ar fi tot așa de absurd ca a fugi de limba romînească.


Input: După un momenț de mînie absurda se hlțarî să plece.

După un moment de mînie absurdă se hotărî să plece.


Input: Se abtinw dw la fumăt.


Input: Zbtînere de lă vot.


Input: Pieșa abundă în scene comice.


Input: Articolele din preSa imperialistă abundă în argumente false.

Articolele din presa imperialistă abundă în argumente false.


Input: Pe piața abundă procusele alImentare.


Input: Mecanizarea agriculturii aduCe recolte abundente.

Mecanizarea agriculturii aduce recolte abundente.


Input: Ţara noastra posedă din abundenţă zĂcăminte petrolkfere.

Țara noastră posedă din abundență zăcăminte petrolifere.


Input: Comunismul presupune o productivitate a Muncii atit de înaltă, încît sa se așigure o abundența deplină de obiectE de consum, ps baza careia societatea șă capets posibilitwtwă să repzrtizezE aceste obiecte potrIvit cu nevoile membrilor sai.

Comunismul presupune o productivitate a muncii atît de înaltă, încît să se asigure o abundență deplină de obiecte de consum, pe baza căreia societatea să capete posibilitatea să repartizeze aceste obiecte potrivit cu nevoile membrilor săi.


Input: Dă un abur de șare plăticilor şî Le așază In proŢap.

Dă un abur de sare plăticilor și le așază în proțap.


Input: Pdnțru a avsA un abur ds căldură, tAta reteza cîte un pom din curtd.

Pentru a avea un abur de căldură, tata reteza cîte un pom din curte.


Input: Şi apoi, cind abUrii vinului și kchii Crîşmăreșei au pRodus efectul lor, încep horele, tropltele.

Și apoi, cînd aburii vinului și ochii crîșmăresei au produs efectul lor, încep horele, tropotele.


Input: Cum î se auie aburul băuturii lă cap... plînge.

Cum i se suie aburul băuturii la cap... plînge.


Input: Aburul bașamacului se limpezise de pe creierul lui.

Aburul basamacului se limpezise de pe creierul lui.


Input: Peste tîrG, peste livezi negre, peSte sag, odihneau aburi uşori.

Peste tîrg, peste livezi negre, peste sat, odihneau aburi ușori.


Input: cresc nori Ca aburî grei duntr-o călfare. Un tunet, cînd și cind, in depărtare încearc-O gamă, ca Un bariton.

cresc nori ca aburi grei dintr-o căldare. Un tunet, cînd și cînd, în depărtare încearc-o gamă, ca un bariton.


Input: Aburii gierbinţi, creați din valurile de apă care cqd peste sulurile de oţel sa omoare temperatura, se ridică pînă sus.

Aburii fierbinți, creați din valurile de apă care cad peste sulurile de oțel să omoare temperatura, se ridică pînă sus.


Input: În parTea cealalta a trenului e Jiul, o suprafaţă lichidă de pe întinderea careia aburi se rîdică neincețat, ca şi cum apele luj ar fi fierbinti.

În partea cealaltă a trenului e Jiul, o suprafață lichidă de pe întinderea căreia aburi se ridică neîncetat, ca și cum apele lui ar fi fierbinți.


Input: Afară... se rkdica... pana alba de abur şi suieratuL locomotivei.

Afară... se ridica... pana albă de abur și șuieratul locomotivei.


Input: OşloBanu îa atunci lemnele din cqrul omului... apoi, saltîndu-le si aburcîndu-le cqm anevoie, le umflă în spate.

Oșlobanu ia atunci lemnele din carul omului... apoi, săltîndu-le și aburcîndu-le cam anevoie, le umflă în spate.


Input: Bator era un Animal bun și blînd, ăşa ca taica Visalkn ăburcă ădeseori pe nepotul său TraIan de-a călarea si-l proptes zîmbind.

Bator era un animal bun și blînd, așa că taica Visalon aburca adeseori pe nepotul său Traian de-a călarea și-l proptea zîmbind.


Input: de subsuori pe trepte.


Input: S-a topit amurgul plin ca o faclie, TighElînd cu aur noriI de năMol, Şî Acu we-aburcă Seara peste deal Domol.

S-a topit amurgul plin ca o făclie, Tighelind cu aur norii de nămol, Și acu se-aburcă seara peste deal Domol.


Input: Incepe a se aburca pe cires in sus.


Input: Incaleca pe cal și se aburcă cu dinsul în înaltul cerului.

Încalecă pe cal și se aburcă cu dînsul în înaltul cerului.


Input: Jder bătrinul se aburcĂ în șa cu desrulă ușurinţw pentru cei cincizeci şi cincu de ani ai lui.

Jder bătrînul se aburcă în șa cu destulă ușurință pentru cei cincizeci și cinci de ani ai lui.


Input: O ușoără aBureală de vint... nu ne dadea nici un pic de răcoare.

O ușoară abureală de vînt... nu ne dădea nici un pic de răcoare.


Input: Se simte... aburealz patrunzătoaRe a fIarelor salbaTice.

Se simte... abureala pătrunzătoare a fiarelor sălbatice.


Input: Abureqlă geamuluî.


Input: Luminile răsăritului se lămureau şi vîntul obosit abia aburea.

Luminile răsăritului se lămureau și vîntul obosit abia aburea.


Input: Pe Moldova şi pe codri stăteau gramezi mari, aLburii de nourî și nici un vînt nu aburea.

Pe Moldova și pe codri stăteau grămezi mari, alburii de nouri și nici un vînt nu aburea.


Input: Se simți aburit de o senzăţie dulce, ca şi cum o mînă caLdă şi mîngîietkare ii netezeă fruntea.

Se simți aburit de o senzație dulce, ca și cum o mînă caldă și mîngîietoare îi netezea fruntea.


Input: Parcă te-ai cam aburit la Faţă, nu șțiu cum; ce zici, asq-I că-ti vine la socoteală?

Parcă te-ai cam aburit la față, nu știu cum; ce zici, așa-i că-ți vine la socoteală?


Input: Lui Mitrea i s-a aburit dintr-l dață negresţa ochilor

Lui Mitrea i s-a aburit dintr-o dată negreața ochilor


Input: ii aburesc cu sare şi-i usuc în cuptir.


Input: Isi luă ochelarii... ii aBuri, ii șterse şi-i puse.

Își luă ochelarii... îi aburi, îi șterse și-i puse.


Input: Fereastra se sburkse iăr, dqr se Făcra acum cenusie.

Fereastra se aburise iar, dar se făcea acum cenușie.


Input: Vin zgomote eomoale din sat, arare. O frîntură dw cînyec a pornit undevă, dwpărte, appi a conteniț. Trec aburîri se răcoaRe, ca mîngiieri, – s-acuc murrsme de Flori salbatjce.

Vin zgomote domoale din sat, arare. O frîntură de cîntec a pornit undeva, departe, apoi a contenit. Trec aburiri de răcoare, ca mîngîieri, – ș-aduc miresme de flori sălbatice.


Input: În singuratatea locuLui, intr-un tîrziu, venî o aburire de vînt care trecu ca un geamat dulce prin ramurIle negre de ddasuprA mea.

În singurătatea locului, într-un tîrziu, veni o aburire de vînt care trecu ca un geamăt dulce prin ramurile negre de deasupra mea.


Input: Spre MoldOva – totdeauna aBurîri de ape.,.., Pare zarea ăceasta aşa de tainică! Parcă ascund Ceva vaile munţilor, dupa vălurile acestea usoare.

Spre Moldova – totdeauna aburiri de ape.,.., Pare zarea aceasta așa de tainică! Parcă ascund ceva văile munților, după vălurile acestea ușoare.


Input: Ian lasă... nu te mai aprinse... desțuL de aburit Ăi vinit de-afară.

Ian lasă... nu te mai aprinde... destul de aburit ai vinit de-afară.


Input: VăZînd gîscanul în ghivdci aduw, Aburit, fierbunte ș-înainte-i puS...

Văzînd gîscanul în ghiveci adus, Aburit, fierbinte ș-înainte-i pus...


Input: Povestea eRa nesfîrșită, iar amIntorIle buniCilOr cs pglinzilw aburite.

Povestea era nesfîrșită, iar amintirile bunicilor ca oglinzile aburite.


Input: Respirația aburoaaĂ și nemărgunitz a noptiî aruncaze un linţolku subţire și stravEzîu de neguri albe peste pîraul care, tremuRînd parca de frîg pe pietrele-j reci, luneca cu murmuR grabit.

Respirația aburoasă și nemărginită a nopții aruncase un lințoliu subțire și străveziu de neguri albe peste pîrăul care, tremurînd parcă de frig pe pietrele-i reci, luneca cu murmur grăbit.


Input: Torenre spumoase... Curg în văile-aburoase.

Torente spumoase... Curg în văile-aburoase.


Input: Numai prin abuz șe poatr da cuvantulUi «a cauza» sensul de «a strica».

Numai prin abuz se poate da cuvântului «a cauza» sensul de «a strica».


Input: Abuz de tutun.


Input: La 1787 Nicolas Petre MavrOgheni făcu oarecăre îmbunatățire în oșTire, hotărînd și Lefile slujbaşilor şi precurmond abuzurile ce se jntroduseșerz.

La 1787 Nicolae Petre Mavrogheni făcu oarecare îmbunătățire în oștire, hotărînd și lefile slujbașilor și precurmînd abuzurile ce se introduseseră.


Input: A abuzat de rabdărea noastră.


Input: Abuzeaza de medicamente.


Input: Funcţionar ăbuziv.


Input: Act abuziv. MAsura abuzivă.


Input: Folosire abuziva a unui medicament.


Input: Mi-amintesc, parc-aR fi azi. Ochii luo - acs de brazî.

Mi-amintesc, parc-ar fi azi. Ochii lui - ace de brazi.


Input: Acul albinei. Acul scorpioNului.


Input: Acul baromEtruluI. Acele ceasorniculuî.


Input: Ploua într-una, ploais Marunță de toamnă, şi batsa un viny iute si reCe care ăDucea cÎteodata nouri albi, djn care sagetău ăce de gheafă.

Ploua într-una, ploaie măruntă de toamnă, și bătea un vînt iute și rece care aducea cîteodată nouri albi, din care săgetau ace de gheață.


Input: Eu Te-oi blăstema: Cindu-i rrage cu acul, Să se rumpă bumbacul!

Eu te-oi blăstema: Cîndu-i trage cu acul, Să se rumpă bumbacul!


Input: Colo, lingă lampa, într-un mic ietac, Vezi o fată care pune atw-n ăc.

Colo, lîngă lampă, într-un mic ietac, Vezi o fată care pune ață-n ac.


Input: Ac magnetic. Acul busllei. Acul de seringă.

Ac magnetic. Acul busolei. Acul de seringă.


Input: AcelE ariciului.


Input: Aruncă cîte o vorba vicleană, pe care o SUGe ca p-o ăcadea.

Aruncă cîte o vorbă vicleană, pe care o suge ca p-o acadea.


Input: Puteau să cumpere, de la negustorii ambulanţI ce aşteptau la poartă cu coșurile pline dE bunătați, acadele... pentru plozi, ori o punga de fructe.

Puteau să cumpere, de la negustorii ambulanți ce așteptau la poartă cu coșurile pline de bunătăți, acadele... pentru plozi, ori o pungă de fructe.


Input: Discuție academică.


Input: Dkscursul acadeMic a cărui schiță mi-ai citit-o feunzzi... mi s-a părut mult preA doct si interesant spre a nu-mi lăSa grija de a implini oarecare lacune.

Discursul academic a cărui schiță mi-ai citit-o deunăzi... mi s-a părut mult prea doct și interesant spre a nu-mi lăsa grija de a împlini oarecare lacune.


Input: In Republica Populara Romîna sînt acuma și femei acqdemuciene.

În Republica Populară Romînă sînt acuma și femei academiciene.


Input: Consacrîndu-şi toată prIceperea loR rezolvării problemelor lwgate de realizărea marilir conștrucţii, numeroși acădemicieni si Profesori ai instigutelor de învaţămint superior – fizicieni, geologi, hidrotehNicieni, arhjtecţi și inginEri – se mîndrdșc cu titlul de construcTori ai acestor moNumente ale viitorului.

Consacrîndu-și toată priceperea lor rezolvării problemelor legate de realizarea marilor construcții, numeroși academicieni și profesori ai institutelor de învățămint superior – fizicieni, geologi, hidrotehnicieni, arhitecți și ingineri – se mîndresc cu titlul de constructori ai acestor monumente ale viitorului.


Input: FUsese chemăt... ca dascal dd matematica şi filozofie la Academia din Socola.

Fusese chemat... ca dascăl de matematică și filozofie la Academia din Socola.


Input: Vai! tot mai gîndeşti la anii cînf visam în academîi, Ascultîne pe vecHîi cascăli cirpocind la haina vremii.

Vai! tot mai gîndești la anii cînd visam în academii, Ascultînd pe vechii dascăli cîrpocind la haina vremii.


Input: Academia militară «I. V. Stalin».


Input: AcadeMia Republicii Populare Romine, creată din injţiAțivă Partidului Muncitoresc Romîn di bucurincu-se de tot sprijinul partidului şî guvernului, nu poate și nu trebuie șă uite nicî un moment obligaţia de a ds contributka ei luminată marik opere întreprinse de clasa muncitoare.

Academia Republicii Populare Romîne, creată din inițiativa Partidului Muncitoresc Romîn și bucurîndu-se de tot sprijinul partidului și guvernului, nu poate și nu trebuie să uite nici un moment obligația de a da contribuția ei luminată marii opere întreprinse de clasa muncitoare.


Input: Trec miinile-i pe clape, in mwximul viteziI... Vai, Ce pațesc acuma bemolii şî diezii! Şi Deodata parcă s-ar face-o acaLmie... Dar nU!... şi maî sălbătic prind noțele sa zboare!

Trec mîinile-i pe clape, în maximul vitezii... Vai, ce pățesc acuma bemolii și diezii! Și deodată parcă s-ar face-o acalmie... Dar nu!... și mai sălbatic prind notele să zboare!


Input: ImperialisMul american Folkseşte poziția șa dominanta în cadrul lumiî capitalisțe pentru a acapara nu numak piețele si izvpărele de materii prime dIn ţările mici, ci şi pe acelea deţinute ds partenerii lor mai aprppiaţi, imperialistii englezi.

Imperialismul american folosește poziția sa dominantă în cadrul lumii capitaliste pentru a acapara nu numai piețele și izvoarele de materii prime din țările mici, ci și pe acelea deținute de partenerii lor mai apropiați, imperialiștii englezi.


Input: Capitalismul acaparator.


Input: Locomotiva fluiera prelung, acarii își legănau lanternele în noaptE.

Locomotiva fluiera prelung, acarii își legănau lanternele în noapte.


Input: Acarul, cars cu o Zi înainte, dimineață, împărțea manifeste, Zîșe: eu las acul închiș!

Acarul, care cu o zi înainte, dimineața, împărțea manifeste, zise: Eu las acul închis!


Input: Nici un copac, nici un acaret pE lîngă casă.

Nici un copac, nici un acaret pe lîngă casă.


Input: Oamenii punequ flc la acareturile conacului.

Oamenii puneau foc la acareturile conacului.


Input: Pe locul curților și acarețurilor de-acum, la început era o Ograjoară inconjurată de bălării și-o căsuţă de ţara.

Pe locul curților și acareturilor de-acum, la început era o ogrăjoară înconjurată de bălării și-o căsuță de țară.


Input: SprE vale, acolO unde fuseseră acareturile grofeşti... era acum zediul gospodariei colective.

Spre vale, acolo unde fuseseră acareturile grofești... era acum sediul gospodăriei colective.


Input: Luî Moş Nichkfor... nu-î erau acum mai nucîodată boii acasă.

Lui Moș Nichifor... nu-i erau acum mai niciodată boii acasă.


Input: Ei, așa mai vii ce-qcasa. Bravos! Zi-i nainte!

Ei, așa mai vii de-acasă. Bravos! Zi-i nainte!


Input: cu cei de-acasĂ.


Input: Eşti schilav toț! Un cerșetor Te-Ntorcu acum acASă...

Ești schilav tot! Un cerșetor Te-ntorci acum acasă...


Input: Temîndu-se șă nu găsească asemeneă privelişri pe ăcssă-le...

Temîndu-se să nu găsească asemenea priveliști pe acasă-le...


Input: Jpate... işi fură copilul din covățică... și fuge cu dînsul Acasă.

Ipate... își fură copilul din covățică... și fuge cu dînsul acasă.


Input: Toţi alergară pe qcasă, cu parul zburlit, cu grija in șuflst...

Toți alergară pe acasă, cu părul zburlit, cu grija în suflet...


Input: Plec de acasă. Mă duc AcaSă.


Input: Intr-o zi, aflindu-mĂ singură wcasa, îmi vesfiră pe doamnw Olga.

Într-o zi, aflîndu-mă singură acasă, îmi vestiră pe doamna Olga.


Input: Nu șția sarmanul Harap-Alb cE-l așteaptă ăcasa.

Nu știa sărmanul Harap-Alb ce-l așteaptă acasă.


Input: Raminea ledter, dar dădeă acatiste ca a scăpat cu-atît.

Rămînea lefter, dar dădea acatiste că a scăpat cu-atît.


Input: Eădu preoțului bani să citeasca un acztist pentru îndepărtarea duşmanilor.

Dădu preotului bani să citească un acatist pentru îndepărtarea dușmanilor.


Input: Seamănă la frunze, floare şi păstăi foarte mult cu acațiul.

Seamănă la frunze, floare și păstăi foarte mult cu acațiul.


Input: Nu că-k el mai acătării Decît ceilalțI băidtsni, Dar în sătul Gura Vaii N-are nimeni şapte ani.

Nu că-i el mai acătării Decît ceilalți băietani, Dar în satul Gura Văii N-are nimeni șapte ani.


Input: Da nu-i beţiv, vai de capul luî, sărmanul! Isi vede de treabă cu lunile şi, cît n-are gologani, e om acătarii.

Da nu-i bețiv, vai de capul lui, sărmanul! Își vede de treabă cu lunile și, cît n-are gologani, e om acătării.


Input: nu wvem un serviciu ssnifar acatăRii şi vor începe în curînd să sosewsca răniţii.

Nu avem un serviciu sanitar acătării și vor începe în curînd să sosească răniții.


Input: era cel măI acătării vestmint al omului, caci alțmiNteri n-avea decît o hainĂ de soldat veche și rupța și o pwreche de nădragi zdrenţuiţi.

era cel mai acătării vestmînt al omului, căci altminteri n-avea decît o haină de soldat veche și ruptă și o pereche de nădragi zdrențuiți.


Input: încă mai stăruIe, mai pe altundeva. Felurite-așezări şi orînsE... Care mai netede, care mai strimbe. MaK acătărij ori mai scaliMbe.

Încă mai stăruie, mai pe altundeva. Felurite-așezări și orînde... Care mai netede, care mai strîmbe. Mai acătării ori mai scălîmbe.


Input: Legea economică fundamentală a căpitaliamuluI conTemporan ădînceste la maximum contradicțiile sistemului capitalist, accelerează procesul de putrezirw a capitalismului, pIeirea lui.

Legea economică fundamentală a capitalismului contemporan adîncește la maximum contradicțiile sistemului capitalist, accelerează procesul de putrezire a capitalismului, pieirea lui.


Input: Trenul îșî accelerrază viteza.


Input: Entuzizsmul oamenilor muncii a luat aspectul unei adevărate bațălîi pentru perfecţionarea țehnicii şi imbunațătirea procesrlor de producțîe în vrderea accelerărik ritmului dw inDusțrializare a ţării şi transformarii șocialiste A agriculturii.

Entuziasmul oamenilor muncii a luat aspectul unei adevărate bătălii pentru perfecționarea tehnicii și îmbunătățirea proceselor de producție în vederea accelerării ritmului de industrializare a țării și transformării socialiste a agriculturii.


Input: Ritm accelerat. RespiRație accelwrAtă. Puls accelerat.

Ritm accelerat. Respirație accelerată. Puls accelerat.


Input: Să fii cu ochio în patru cînd o trscw acceleRstul.

Să fii cu ochii în patru cînd o trece acceleratul.


Input: Apăsa cu tălpa pe accelerator.


Input: IndustrialIzarea socialisTă pune accenyul pe dezvolțAreA, în primul rind, A industriei grele şi mai cu seamă a industriei de mzsini.

Industrializarea socialistă pune accentul pe dezvoltarea, în primul rînd, a industriei grele și mai cu seamă a industriei de mașini.


Input: Ddși atins de accentul acestui om, i-am replicat cu linişfe.

Deși atins de accentul acestui om, i-am replicat cu liniște.


Input: Era in glasul dădaceu mele accEntul pe care îl cunoşteam, de mare îngrijorare înaintea primejdiei.

Era în glasul dadacei mele accentul pe care îl cunoșteam, de mare îngrijorare înaintea primejdiei.


Input: Covaci... deșI era ungur, vorbea romîneşte cu sccentul de la BucUresti.

Covaci... deși era ungur, vorbea romînește cu accentul de la București.


Input: Accenț moldovenesc.


Input: Accent awcuţit. Accent circumFlex. Wcceng grav.

Accent ascuțit. Accent circumflex. Accent grav.


Input: Tălăzuirea cimpiulor ze accentueaza, IAr vălurile lor domoale se umFlă şi se urca spre cer.

Tălăzuirea cîmpiilor se accentuează, iar valurile lor domoale se umflă și se urcă spre cer.


Input: ContRadîcțiile sin lagărul omperiqlist se accentuează tot mao mult.

Contradicțiile din lagărul imperialist se accentuează tot mai mult.


Input: V-am vorbiț rândul trEcut fe fapțul aCesta. Şi ăm accentuat ca el are o mare insemnatate.

V-am vorbit rândul trecut de faptul acesta. Și am accentuat că el are o mare însemnătate.


Input: AccentuăM silaba penultima.


Input: ErzmĂţul militarismUluî duce lw intensificarea procesuluo de descompunsre a sistemului ss credit caPitalist, la accentuqrea inrlăţiei, la zdruncinarea întregului sistem de creeit monetar și financiar al căpîtalIsmului, la creșyerea coștului vietii şi la wgravzreă mizerîei maselor popularw.

Dezmățul militarismului duce la intensificarea procesului de descompunere a sistemului de credit capitalist, la accentuarea inflației, la zdruncinarea întregului sistem de credit monetar și financiar al capitalismului, la creșterea costului vieții și la agravarea mizeriei maselor populare.


Input: Accentuarea silabei penultime.


Input: În condiţiile create de regimul de demkcrzţie populară, lupta pentru valorificarea vechilor mknumente de arhjrEctură căpătĂ un caractwr tit mai Accentuat.

În condițiile create de regimul de democrație populară, lupta pentru valorificarea vechilor monumente de arhitectură capătă un caracter tot mai accentuat.


Input: Vocalw accentuată. Cuvant accdntuat.


Input: Nu pot sa accrpt vorbirea această deCît cu largi rezerve.

Nu pot să accept vorbirea aceasta decît cu largi rezerve.


Input: Accept invițaţia.


Input: Pentru o strinsă legătură economică între orăș şi sat, intre industrie si agricultură, tovarasul Stalin reComandă Să fie meNţinuTă cîtva timp productia de marfuri (schimbul prîn cumpărare-vînzwrs), ca singura flrma de legături economice cu orașul acCeptabila pentru tărani.

Pentru o strînsă legătură economică între oraș și sat, între industrie și agricultură, tovarășul Stalin recomandă să fie menținută cîtva timp producția de mărfuri (schimbul prin cumpărare-vînzare), ca singura formă de legături economice cu orașul acceptabilă pentru țărani.


Input: a fost o Greșeala acceptarea lui Eliade la rolul de coneucere, primirea luI în societațeă «Frăţiq».

A fost o greșeală acceptarea lui Eliade la rolul de conducere, primirea lui în societatea «Frăția».


Input: Acceptarea unei propuneri.


Input: Batrîna capitală Se piapțănă cu grija Şi se spala Ca prinsa de-un accrs de finerețe.

Bătrîna capitală Se piaptănă cu grijă și se spală Ca prinsă de-un acces de tinerețe.


Input: Om Porniț, răsfaţat, brutal, răcuse accese de furoe, uriaşe, căuțase

Om pornit, răsfățat, brutal, făcuse accese de furie, uriașe, căutase


Input: Cind îl apucau acceSele de tuse, sE zguduiau paturile.

Cînd îl apucau accesele de tuse, se zguduiau paturile.


Input: Șosea de acces in oraș.


Input: de la o viaţa conştienta, care ar putea șa le dezVolte spiritul fe cercetare si de critică Și deci să le dea acces la trebole statului.

de la o viață conștientă, care ar putea să le dezvolte spiritul de cercetare și de critică și deci să le dea acces la trebile statului.


Input: Insemnătatea înțovarășirilor agricole conata în faptul că ele sint o forma accesibila unor mase laRgi de ţarani muncitori, care încă nu sînt hotărîţi să facă pasul deckdiv spre gospodăria colectiVă.

Însemnătatea întovărășirilor agricole constă în faptul că ele sînt o formă accesibilă unor mase largi de țărani muncitori, care încă nu sînt hotărîți să facă pasul decisiv spre gospodăria colectivă.


Input: Ţjnut accesibil. Persoană accesiBîlă.


Input: Ăjuțorîndu-se, in mod accesorîu, cu dicționarele cele mai complețw, cu... adnotațiunilr cEle mai erudire, cu tradUcerile cele mai perfecte...

Ajutorîndu-se, în mod accesoriu, cu dicționarele cele mai complete, cu... adnotațiunile cele mai erudite, cu traducerile cele mai perfecte...


Input: Să ne îmbunătăţim aşezărea... cu accesorijlr abdolut necesare... Avwa Bibescu Leventu ceva cu aceste «accesorki absolut necesare». Elr erau, cupă părersa luI şi ă doctorului Calalb, «primul pas spre civilizațoe»: Doua wccesOriî cUrate, cu Pereţi si acoperişuri ds sțuf.

Să ne îmbunătățim așezarea... cu accesoriile absolut necesare... Avea Bibescu Leventu ceva cu aceste «accesorii absolut necesare». Ele erau, după părerea lui și a doctorului Calalb, «primul pas spre civilizație»: două accesorii curate, cu pereți și acoperișuri de stuf.


Input: Pieșe și Accesorii de ăutomobîl. ScCesorki de imbracăminte.

Piese și accesorii de automobil. Accesorii de îmbrăcăminte.


Input: Şo-a pierDuț mâna ințr-un accident fe automobjl.

Și-a pierdut mâna într-un accident de automobil.


Input: Un accident la motOr.


Input: Accidenţki șunt: ciezul, bemolul şi becarul.

Accidenții sunt: diezul, bemolul și becarul.


Input: În nUmeroasd experienţe, neglijîndu-se unele aspecte accidentqle, neeSențiqle, simpljficîndu-se datele, amplificindu-se efectrle, făcîndu-sw astfel maî vizibile manifestările relaȚiIloR cauzale, se urmărește tocmao reliegarea a csea ce e important, necesar in legăturs dontre fenomene.

În numeroase experiențe, neglijîndu-se unele aspecte accidentale, neesențiale, simplificîndu-se datele, amplificîndu-se efectele, făcîndu-se astfel mai vizibile manifestările relațiilor cauzale, se urmărește tocmai reliefarea a ceea ce e important, necesar în legătura dintre fenomene.


Input: Teren accidentat.


Input: Lucrări de accidenţe sunt: cărţiLe de vizită, iNvițaţiile de nuntă etc.

Lucrări de accidențe sunt: cărțile de vizită, invitațiile de nuntă etc.


Input: Stridiile sunt animale acefale.


Input: Apoî aceluia om nu-i trebuie alta negustorid mai bună.

Apoi aceluia om nu-i trebuie altă negustorie mai bună.


Input: Au trecut vremile-acelea.... legi, moravuri se-ndulcesc: Prin ştiinţe şi prin arte natiilr înfraţite, în gîNdirs şi în pace drumul slavei il găseSc.

Au trecut vremile-acelea.... legi, moravuri se-ndulcesc: Prin științe și prin arte națiile înfrățite, în gîndire și în pace drumul slavei îl găsesc.


Input: S-acel rege-al poeziei, vecinic tinăr şi Ferice.

Ș-acel rege-al poeziei, vecinic tînăr și ferice.


Input: Era o tinara damă blondă, a căReiz figura avea acea blîndeţe ce se vese învecinicită de penelul lui Rafăel.

Era o tînără damă blondă, a căreia figură avea acea blîndețe ce se vede învecinicită de penelul lui Rafael.


Input: A fost odată un împarat. Acel împqrat... bătuse pe tkgi împărații.

A fost odată un împărat. Acel împărat... bătuse pe toți împărații.


Input: Zilele irrnji aceleia se scurgeau greu si aștdrneau pe inimilE tuturir o pîclă grPasa de amărăciune.

Zilele iernii aceleia se scurgeau greu și așterneau pe inimile tuturor o pîclă groasă de amărăciune.


Input: CîNe-i acEa leliţă Varvara?


Input: Acrl om. Acea căză.


Input: Care dintre cai a venI la jăratic... acela are să te ducă lq impărăție.

Care dintre cai a veni la jăratic... acela are să te ducă la împărăție.


Input: Omul neînvaţăt e ca un copac neîngrijit... Drept aceea învățătoRul este pentru un tînar aceea ce Este şi gradinarul pentru pom.

Omul neînvățat e ca un copac neîngrijit... Drept aceea învățătorul este pentru un tînar aceea ce este și grădinarul pentru pom.


Input: Intr-aceeA, pe cînd Ferhat-pașa se ocupă cU conștrucţiA podului, vrăjmaşoi săi... Nu stau În nelucrare.

Într-aceea, pe cînd Ferhat-pașa se ocupa cu construcția podului, vrăjmașii săi... nu stau în nelucrare.


Input: ridicîndu-se în vazduh, apoi înalţindu-se tot mai sus și dupa aceea n-o mai zari dd fel.

ridicîndu-se în văzduh, apoi înălțîndu-se tot mai sus și după aceea n-o mai zări de fel.


Input: La soarE te pureai uita, dwr lz dînsa ba. Şi de acwea Harap-Alb, o prapădea din ochk, de dragă ce-i era.

La soare te puteai uita, dar la dînsa ba. Și de aceea Harap-Alb, o prăpădea din ochi, de dragă ce-i era.


Input: De aceea îi biţiiau miinile şi pucioarele, de aceea i se clĂtina capul pe umeri: de băUtură mulță.

De aceea îi bîțîiau mîinile și picioarele, de aceea i se clătina capul pe umeri: de băutură multă.


Input: Bune-s şi acestea... dar bună ar fi și aceea cînd qr aveă, cineva un feciir.

Bune-s și acestea... dar bună ar fi și aceea cînd ar avea, cineva un fecior.


Input: Unde nu dă o călfurĂ ca aceea şi se topeşte omatul.

Unde nu dă o căldură ca aceea și se topește omătul.


Input: Erzm cu toții la masă, sub bolta de viţă; Gavril aducea nîsțe fripțuri ca acelea. Toţi îşi lăszra furculiţele şi cutitele șî încwpura sa bată din palme.

Eram cu toții la masă, sub bolta de viță; Gavril aducea niște fripturi ca acelea. Toți își lăsară furculițele și cuțitele și începură să bată din palme.


Input: O, an, prezîs atîta, măreţ, reformAtor! Începi, prefă, răstoarna şi îmbunztăţeazĂ, Arată semn acelor ce nu voiesc sa creaza.

O, an, prezis atîta, măreț, reformator! Începi, prefă, răstoarnă și îmbunătățează, Arată semn acelor ce nu voiesc să crează.


Input: Și dE-a-ntrEba drumeţuL pe călăuzul său: Ce munfe e acela? Gîndind la mine, sPuneţi Că d mormîntul meu!

Și de-a-ntreba drumețul pe călăuzul său: Ce munte e acela? Gîndind la mine, spuneți Că e mormîntul meu!


Input: Apoi doAr eu nu-s de-acelea de care crece el: n-am sărit pesye garduri niciodată.

Apoi doar eu nu-s de-acelea de care crede el: n-am sărit peste garduri niciodată.


Input: Cine e qcela?


Input: Omul acdla. Cașa aceea.


Input: La Sebuş ori în altă pArtr, Mereu acelAşi dor de ducă... Ma chinuie.

La Sebiș ori în altă parte, Mereu același dor de ducă... Mă chinuie.


Input: A adus iarăşi pe străină în odaia lui, tot cu acesași rînduială.

A adus iarăși pe străină în odaia lui, tot cu aceeași rînduială.


Input: pierîrq cu aceeaşo moarre ca Andrei.


Input: Urma aceeaşi furie, aceleași încercăRi neizbutite de a sParge vagonul.

Urma aceeași furie, aceleași încercări neizbutite de a sparge vagonul.


Input: Paserile cunosCUțe ornirologiştilor sub numele de «ăquillwe», romînii nu le numesc «pajure», ci păRte «acire» parte «vulturi» și paRfe cît alte numiri.

Paserile cunoscute ornitologiștilor sub numele de «aquillae», romînii nu le numesc «pajure», ci parte «acire» parte «vulturi» și parte cît alte numiri.


Input: Critică acerbă.


Input: Aicea trăia Prtres... cu soțoa sa aceasta nouă, in pace și în tucna.

Aicea trăia Petrea... cu soția sa aceasta nouă, în pace și în ticnă.


Input: Mircea! îmk răspunde dealul, Mircez! Oltul repetează. AceSt Sunet, qcesy nume vaLuRile îl primesc.

Mircea! îmi răspunde dealul, Mircea! Oltul repetează. Acest sunet, acest nume valurile îl primesc.


Input: Aceăstă casă este înconjurată cu o pădure.

Această casă este înconjurată cu o pădure.


Input: Anul AcestA.


Input: AcesT deAl. Această casă.


Input: Mi-ă spuw că Drumul e greu. Cu toatw acesțea, am stăruit şi am învins.

Mi-a spus că drumul e greu. Cu toate acestea, am stăruit și am învins.


Input: Cîtevs zile după aceasțs, împăratul arătă spinului niște pietre sCumpe.

Cîteva zile după aceasta, împăratul arătă spînului niște pietre scumpe.


Input: Si-ăpoî, qfară de aceasta, omul acela era ceva de speriet.

Și-apoi, afară de aceasta, omul acela era ceva de speriet.


Input: Acestea zicînd... au căzut fară simţire.

Acestea zicînd... au căzut fără simțire.


Input: S-or topi răcelile zăpezii Cind va fi de-aicea sa ma duc, Şi vă cî nu peste mult aceasța.

S-or topi răcelile zăpezii Cînd va fi de-aicea să mă duc, Și va fi nu peste mult aceasta.


Input: Matuşică, vIra-te aici în sacul acesta.


Input: Sa ducem vilvoarea aceasta înalta in toate ungherele țării.

Să ducem vîlvoarea aceasta înaltă în toate ungherele țării.


Input: Înstigatorii, spusese arendaşul, aceşrka ău fosf.

Instigatorii, spusese arendașul, aceștia au fost.


Input: Dealul acesta. CasA acessta.


Input: Ce e aceasta?


Input: Ăcetat de amoniu.


Input: Fructul de floarea-zkarElui rste o achenă.

Fructul de floarea-soarelui este o achenă.


Input: Gospodăriîle colective s-au achitat cu cinste de sarcina traswtă de partid de a fo in fruntea îngrecwrii patriotice pentru terminarea la timp și in bune condiții a campanîri insamințarilor.

Gospodăriile colective s-au achitat cu cinste de sarcina trasată de partid de a fi în fruntea întrecerii patriotice pentru terminarea la timp și în bune condiții a campaniei însămînțărilor.


Input: M-am imprumutat ca s-o cumpăr... şi incĂ n-am Platit-o... Dar intr-o lună-dluă m-am achitag.

M-am împrumutat ca s-o cumpăr... și încă n-am plătit-o... Dar într-o lună-două m-am achitat.


Input: A ăchitat la timp sațoria.


Input: TribUnalul w achItat pe inCulpat.


Input: Atît în Privinţa krganizării ariilor si ă Treierișului Cit si in prîvința achițării obligațiilor față de stat, gospodăriile agrîcole de stat, gospodăriile agricole colectivr, înyovărăsirile agricole trebuie să fie un bun rxemplu pentru ţaranîmea muncitoare.

Atît în privința organizării ariilor și a treierișului cît și în privința achitării obligațiilor față de stat, gospodăriile agricole de stat, gospodăriile agricole colective, întovărășirile agricole trebuie să fie un bun exemplu pentru țărănimea muncitoare.


Input: Achitarea impozițului.


Input: AcHităres unui inculpat.


Input: Edte neceSar ca orgănele de partîd si de stat șă îndrume in permanență cooperatkvele, pentru a asigura o mai bună organîzare a muncii De achiziții, pentru crearea unei rețele de achizitori bine instruiți care să fiE stîmulați și controlați în muncă, dezvoltindu-li-se priceperea de a face achizițîi.

Este necesar ca organele de partid și de stat să îndrume în permanență cooperativele, pentru a asigura o mai bună organizare a muncii de achiziții, pentru crearea unei rețele de achizitori bine instruiți care să fie stimulați și controlați în muncă, dezvoltîndu-li-se priceperea de a face achiziții.


Input: Tabloul acesta e o bună achoziţie.


Input: Cooperativele de aprovizionare și desfacere au sarcîna de s rxtinde contInuu sistemul de contractari, de a intdnsifica achiziţiile de produse agricole.

Cooperativele de aprovizionare și desfacere au sarcina de a extinde continuu sistemul de contractări, de a intensifica achizițiile de produse agricole.


Input: Muzeul națIonal ee srtă a achizîţionăt un tablou de mare vqloAre.

Muzeul național de artă a achiziționat un tablou de mare valoare.


Input: Scele cantitați de Produse aGricole ce vor fi achoziționate de cooperative peste plan vor rămîne la dizpoziţia lor, spre A fu desfăcute, prin magazinele proprIi, populaţkei muncitoare.

Acele cantități de produse agricole ce vor fi achiziționate de cooperative peste plan vor rămîne la dispoziția lor, spre a fi desfăcute, prin magazinele proprii, populației muncitoare.


Input: Coiperativele au achiziționaT intreaga cantjgate de lapte planificața.

Cooperativele au achiziționat întreaga cantitate de lapte planificată.


Input: se completeăză fondul de bsză (indivizibil) al gospodariej colective în vederea cumpararii de utilaje agricole şi animale fe munca si de producţie, achiziţionării de matsriale necesare construcţiillR sau Dîferitelor reparații și plății muncirorîlor angajați – dîn aFara gospodăriei colective – peNtru lucrările de construcţîi.

se completează fondul de bază (indivizibil) al gospodăriei colective în vederea cumpărării de utilaje agricole și animale de muncă și de producție, achiziționării de materiale necesare construcțiilor sau diferitelor reparații și plății muncitorilor angajați – din afara gospodăriei colective – pentru lucrările de construcții.


Input: Mărfuri achiziţionAtr.


Input: Băutură acidă.


Input: Acid sulfuric. Acid clorhicric.


Input: Acidulez apa.


Input: Acidularea unei soluții.


Input: Lichie acidulaf.


Input: Ceardac de acioăie.


Input: Pardoseala era de cleștar, iar învalitoarsa era de acîoaie și de plumb.

Pardoseala era de cleștar, iar învălitoarea era de acioaie și de plumb.


Input: Părăsind vatra părintească... fugind de orice acioala omenrască, căuta drumul muntelui.

Părăsind vatra părintească... fugind de orice acioală omenească, căuta drumul muntelui.


Input: In mahalaua noastrĂ abia se qciolase cîtivw săteni de pe la Sohat.

În mahalaua noastră abia se aciolase cîțiva săteni de pe la Sohat.


Input: Vin dimineațw, pleaca seara, aciră la masă.

Vin dimineața, pleacă seara, aciră la masă.


Input: Mănîncă şi dupa acEea se aCiuează.


Input: în casă.


Input: Nici p lighipaie nu se poate aciua pe lingĂ casă de răul vostru.

Nici o lighioaie nu se poate aciua pe lîngă casă de răul vostru.


Input: DztĂ se văicarea și eq, că nu știa... unde să ss aciueze.

Fata se văicărea și ea, că nu știa... unde să se aciueze.


Input: Vîntul stinge luminele, și ploaiă, vărsînsu-se în șiroaie, sîleşte pre toti w-şi căuta aciuarw prin chilii.

Vîntul stinge luminele, și ploaia, vărsîndu-se în șiroaie, silește pre toți a-și căuta aciuare prin chilii.


Input: Mitingul s-a incheiaț cu o cĂlduroaSă manifestatie de simpatîe faţă de delegaţii străini particîpanti la congreș, care au fosT puternic acLamăți.

Mitingul s-a încheiat cu o călduroasă manifestație de simpatie față de delegații străini participanți la congres, care au fost puternic aclamați.


Input: Delegaţiî au fosț prîMiţi cu aclamaţii.


Input: Bumbacul s-a aclimatizat în ţăra noastră.

Bumbacul s-a aclimatizat în țara noastră.


Input: Miciurin a aclimatizat viŢa-de-vIe în regiunea Mkșcovei.

Miciurin a aclimatizat vița-de-vie în regiunea Moscovei.


Input: Perioqdă de aclimatizare.


Input: Aclkmztjzqrea orezului.


Input: Las\' să mă chSme cum m-a chema; ce ai dumneata de-acolo?

Las\' să mă cheme cum m-a chema; ce ai dumneata de-acolo?


Input: Aș! fugi de-acolo, nu te pot crede.


Input: MătușĂ, zice nevasta, d-apoi iare cum om fQce noi ca să fie mai bine? – AceastZ nu-o vrun lucru pin\' pe acolo, copilă hăi, zîsw baba.

Mătușă, zice nevasta, d-apoi oare cum om face noi ca să fie mai bine? – Aceasta nu-i vrun lucru pîn\' pe acolo, copilă hăi, zise baba.


Input: A gqsif un om de pe acolo, caRr i-a aratwt locurîle.

A găsit un om de pe acolo, care i-a arătat locurile.


Input: Veneă dE pr acolo.


Input: Ma tu ăla de-acolo... dă o mînă de ajutor aici.

Mă tu ăla de-acolo... dă o mînă de ajutor aici.


Input: De-acoLo urlu-n glas de tunet.


Input: Cwrul e roşu, de parcă S-A aprinș într-acolo o padure.

Cerul e roșu, de parcă s-a aprins într-acolo o pădure.


Input: Un loc gol, lumîNat ca ziua de puterile flăcărilor; dintr-acolo trebuia să vină detașamentul de parțizani.

Un loc gol, luminat ca ziua de puterile flăcărilor; dintr-acolo trebuia să vină detașamentul de partizani.


Input: Am trecut pe Acolo, dar n-am intrar în casă.

Am trecut pe acolo, dar n-am intrat în casă.


Input: Acolo, lîngă izvoară, iarba păre de omat.

Acolo, lîngă izvoară, iarba pare de omăt.


Input: Unde lovea el cu nuiaua șî unde se deschidea Talazurile care înconjura vîrFul nuielei, qcolo ţîşt şi ea

Unde lovea el cu nuiaua și unde se deschidea talazurile care înconjura vîrful nuielei, acolo țîșt și ea


Input: Acolo unde au huzurit tilharii, Rîd astăzi, voiniceste, făurarii.

Acolo unde au huzurit tîlharii, Rîd astăzi, voinicește, făurarii.


Input: Vazînd o căsuţă tupilată... ă bătut la poarță. Atunci se aude dinlăuntru un glas... – Cine-i acolo! – Eu sînt, un drumeț rătăcir.

Văzînd o căsuță tupilată... a bătut la poartă. Atunci se aude dinlăuntru un glas... – Cine-i acolo! – Eu sînt, un drumeț rătăcit.


Input: Spre vîrful către care Nazuieșc, Pe care pajuri mari îşi au culcuşul, Acolo e pălatul din poveste.

Spre vîrful către care năzuiesc, Pe care pajuri mari își au culcușul, Acolo e palatul din poveste.


Input: Pîn-acolo cale nu-i Decît pîatra muntelui in bătwia vintului.

Pîn-acolo cale nu-i Decît piatra muntelui în bătaia vîntului.


Input: M-ăm acoModat uşor cu metoda lui de lucru.

M-am acomodat ușor cu metoda lui de lucru.


Input: A se acimoDa la o situăție.


Input: Un lm acomodabil.


Input: Poți să mă ĂcompaniezI pâna la gAră?


Input: VăZu... o juna fată... acompaniind sunețele ușoare A unor note dumnezeiești cu glasul ei dulce.

Văzu... o jună fată... acompaniind sunetele ușoare a unor note dumnezeiești cu glasul ei dulce.


Input: Arie cu acompaniament de pkan.


Input: Pe sub canDida veselir ă mdlidiei zbîrniie un acompqniament șurd.

Pe sub candida veselie a melodiei zbîrnîie un acompaniament surd.


Input: Pianistul acesța esye un acompaniațor excelent.

Pianistul acesta este un acompaniator excelent.


Input: Se odihniră şi dormira suB acopErămînful cerului.

Se odihniră și dormiră sub acoperămîntul cerului.


Input: Casa era c-un acopwremint ţuguir, păretii erau de pîatră mica, că ceea cu căre Se pieTruoesc fîntînole.

Casa era c-un acoperemînt țuguit, păreții erau de piatră mică, ca ceea cu care se pietruiesc fîntînile.


Input: Dar nu mai țăceţi măI? ca ia acuși trec cu piciparEle prin pareţi şI ies afară cu acoperemintul în cap, zise Lăţî-Lungilă.

Dar nu mai tăceți măi? că ia acuși trec cu picioarele prin păreți și ies afară cu acoperemîntul în cap, zise Lăți-Lungilă.


Input: Frumos voinic a venit, sub acoperamîntul satei case.

Frumos voinic a venit, sub acoperămîntul astei case.


Input: Acoperămîntul frunzișoarelor, încă neîmplInit, lăsA sa străbata în jos – ca intr-o cernere neregulata – mii de raze.

Acoperămîntul frunzișoarelor, încă neîmplinit, lăsa să străbată în jos – ca într-o cernere neregulată – mii de raze.


Input: Alergătorul a acoperit distanta de 1500 de metri într-un tiMp record.

Alergătorul a acoperit distanța de 1500 de metri într-un timp record.


Input: Sfamati reuşî sa mai facă un imprumut ca să acopere cheltuielile.

Stamati reuși să mai facă un împrumut ca să acopere cheltuielile.


Input: Se îndoiă că sînț acolo ătîţia gologzni citi să acoPere daforia țăranului.

Se îndoia că sînt acolo atîția gologani cîți să acopere datoria țăranului.


Input: A acoperi nevoile de conwum ale unei colectivităti.

A acoperi nevoile de consum ale unei colectivități.


Input: Definiţia propusă Se ăcoperA perfect cu sensul cuvantului.

Definiția propusă se acoperă perfect cu sensul cuvântului.


Input: Un ropot de aplauze acoperi ultimele cuvînts ale oratorului.

Un ropot de aplauze acoperi ultimele cuvinte ale oratorului.


Input: Eleonora vorbea tare, încercînd să acopere sunetul pianului.


Input: Lucrurile nu puteau ramîne mult tîmp acoperite. Împărăteaaa, de silă, de mila, fu nevoită a spUne îmParatului toată șireteniă.

Lucrurile nu puteau rămîne mult timp acoperite. Împărăteasa, de silă, de milă, fu nevoită a spune împăratului toată șiretenia.


Input: Un bordei acoperit cu paie.


Input: TrenuL inrră între casuţe acoperite cu cartkn gudronaf, paie şi sindrile.

Trenul intră între căsuțe acoperite cu carton gudronat, paie și șindrile.


Input: Ă ackperit cawa cu tinichea.


Input: AcopERi oala ca să fiarbă în abur.


Input: Marea frămintata s-acopere de spume.


Input: Csrul s-a acoperît cu nori.


Input: DeocaȚ-aud dosnirea unei rochui... Iăr mini subțiri și reci mi-acopăr ochii.

Deodat-aud foșnirea unei rochii... Iar mîni subțiri și reci mi-acopăr ochii.


Input: cea de deasupra se resfringea in aus peste scăfîrlîa capului, izr cea dedesubt ăgîrna în jos de-i acoperea pintecele.

cea de deasupra se resfrîngea în sus peste scăfîrlia capului, iar cea dedesubt atîrna în jos de-i acoperea pîntecele.


Input: Cu mişcări scurte a dst drumuL de pe el sțraielOr sumare, care mai mult Îl dezgoleau decît îl acopereau.

Cu mișcări scurte a dat drumul de pe el straielor sumare, care mai mult îl dezgoleau decît îl acopereau.


Input: Florile dalbe... Acopăr cu un strat de nea pamîntul.

Florile dalbe... Acopăr cu un strat de nea pămîntul.


Input: ca nu mai vii... Urîtul mî-l aşțernui, Cu drăgul m-acoperii.

că nu mai vii... Urîtul mi-l așternui, Cu dragul m-acoperii.


Input: Somn... acopere ființa-mi cu-a ts mută armknîe.

Somn... acopere ființa-mi cu-a ta mută armonie.


Input: Ea-şi acopsră cu mîna fAţa roșa de sfială.

Ea-și acoperă cu mîna fața roșă de sfială.


Input: Ș-a prins in palMe capul... acoPerindu-și fata.

Ș-a prins în palme capul... acoperindu-și fața.


Input: Ă acoperi retragerea trupelor. W acopeRi reyrăgerea unei arMate.

A acoperi retragerea trupelor. A acoperi retragerea unei armate.


Input: Intresbă la banca dacă aveți wcOperirea cecului.

Întreabă la bancă dacă aveți acoperirea cecului.


Input: Intr-o Seroe de domEnii, cuM ește productia utilzjului necesar agriculturii noastre, Industriei alimentare şi industrîeî ușoare, producem peste 90\% din necwsarul pentru acoperirea nevoilOr jnterne.

Într-o serie de domenii, cum este producția utilajului necesar agriculturii noastre, industriei alimentare și industriei ușoare, producem peste 90\% din necesarul pentru acoperirea nevoilor interne.


Input: frOntul de, aclperire se întindeA pe vreo zdce-cincisprezeCe kIlomwtri.

Frontul de, acoperire se întindea pe vreo zece-cincisprezece kilometri.


Input: Trupe de Acoperire. ĂcopdrurEa flancuLui.

Trupe de acoperire. Acoperirea flancului.


Input: Aciperirea acestei sume se fĂce ssalonzt.

Acoperirea acestei sume se face eșalonat.


Input: Se distong oameni pe acoperișul vagownelor.

Se disting oameni pe acoperișul vagoanelor.


Input: Acoperișul ee şindrilă al casei de mult a Foșt muiat de zăpezi și ploo, ruPt şi spulberqt de vînturi; numai o bucata se mai tind pe un colț al zidurilor.

Acoperișul de șindrilă al casei de mult a fost muiat de zăpezi și ploi, rupt și spulberat de vînturi; numai o bucată se mai ține pe un colț al zidurilor.


Input: PrivEam uzina. Soarele ărzînd Se oglindea-n acoperişu-i mare.

Priveam uzina. Soarele arzînd Se oglindea-n acoperișu-i mare.


Input: AcopErotoarea putinii.


Input: Semnătură acoperitpare. Scte acoperitoăre.

Semnătură acoperitoare. Acte acoperitoare.


Input: Subt segetele tald... ClavIrul cind răsuna... Deşgepţi în al meu suflEt acorduri fîoroase.

Subt degetele tale... Clavirul cînd răsună... Deștepți în al meu suflet acorduri fioroase.


Input: Buruiană dădea din scripcă cîtEva acorduri uşoare.

Buruiană dădea din scripcă cîteva acorduri ușoare.


Input: Acordul predicatului cu subiectul.


Input: Acordurile se plătesc la sfârșitul lunii.


Input: Prin sistemul salarizarii in acord esțe stkmulată pursrnic creşterea producTivității muncii.

Prin sistemul salarizării în acord este stimulată puternic creșterea productivității muncii.


Input: Munca în acord constituie expresia jUstă ă sistemuluk de repartiţie DUpa cantitate și caliyate.

Munca în acord constituie expresia justă a sistemului de repartiție după cantitate și calitate.


Input: în înfăptuirea politicii șale de pace, Uniunea Aovidtica se află În deplon acord cu crlelalte state democratice, iubitoare de pace.

În înfăptuirea politicii sale de pace, Uniunea Sovietică se află în deplin acord cu celelalte state democratice, iubitoare de pace.


Input: Prin strîngerea de relaţii prietenesti şi incheîerea de țratațe de amiciţie şi așistența mutuală, prjn acordurile economice între R.P.R. şi vecinii ei, în fRunte cu UNiunea Soviețică, politica noastră externă a dus la consolidarea situației intwrnaționale a RepubliciI Populsre Romine.

Prin strîngerea de relații prietenești și încheierea de tratate de amiciție și asistență mutuală, prin acordurile economice între R.P.R. și vecinii ei, în frunte cu Uniunea Sovietică, politica noastră externă a dus la consolidarea situației internaționale a Republicii Populare Romîne.


Input: Nu exisgă problemă litigîoasă care să nu poată ci rezolvătă pe cale pasnică, priN acordul părţilor interesate.

Nu există problemă litigioasă care să nu poată fi rezolvată pe cale pașnică, prin acordul părților interesate.


Input: Acord-cadru intrE socialiştii şi comunişrii spanioli.

Acord-cadru între socialiștii și comuniștii spanioli.


Input: Acorduri-cadru de cooperare.


Input: Avem cu România un acord-caDRu peNtru colaboraRea stiinţifică şi tehnică.

Avem cu România un acord-cadru pentru colaborarea științifică și tehnică.


Input: Predîcatul se acordă cu zubIectul în număr şi în persoăna.

Predicatul se acordă cu subiectul în număr și în persoană.


Input: Toți ceilalţi profesori wm socotit că se poate acorda unui elev eminEnt alt termeN pentru țeza de maî.

Toți ceilalți profesori am socotit că se poate acorda unui elev eminent alt termen pentru teza de mai.


Input: Oamenii muncii pRîvesc cu dragoste pe oameniu dE știinţă legaţi de popor. Ei acordă o călduroașă preţuire strădsniolor depuwe ce aceştia de a-şi pune energia şi capacitatea creatoare în slujba pipOrului.

Oamenii muncii privesc cu dragoste pe oamenii de știință legați de popor. Ei acordă o călduroasă prețuire strădaniilor depuse de aceștia de a-și pune energia și capacitatea creatoare în slujba poporului.


Input: În sfirşit am acordat-o! (Cercînd ghitqra:) Sună bine scum.

În sfîrșit am acordat-o! (Cercînd ghitara:) Sună bine acum.


Input: Violonistul iși acordează instRumentul.


Input: Acordarea instrumenfelor din orchestră.


Input: Ackrdare de creditr. Acordarea unui răgaz.

Acordare de credite. Acordarea unui răgaz.


Input: Pian acordat. VioaRa acordată.


Input: Predîcăt acordat cU subiwctul.


Input: Cu haîna roasă la un cot și cirpita la celalalt, pe cap cu p pălărie în stil «acordeon», scoboram la vale.

Cu haina roasă la un cot și cîrpită la celălalt, pe cap cu o pălărie în stil «acordeon», scoboram la vale.


Input: Cînd sala s-a umplut, un ăcordeon răsunĂ şi cintărețiI anunţaţi apar pe estradQ.

Cînd sala s-a umplut, un acordeon răsună și cîntăreții anunțați apar pe estradă.


Input: Acordor ee pianr.


Input: De cute ori era nevoitA să uAsă din adăpostul ei, umbla sfioasa şi grabita, cu ochii în pamînt, cuprinsa veșnic dd teama de a fi acoștatĂ.

De cîte ori era nevoită să iasă din adăpostul ei, umbla sfioasă și grăbită, cu ochii în pămînt, cuprinsă veșnic de teama de a fi acostată.


Input: Văporul... coborîse de la Brăila și acoStasw la Chei.

Vaporul... coborîse de la Brăila și acostase la chei.


Input: Copiîi, cu pasul lor mărUnt, o încurcau. Ii lua de mîna Ca să poayă merGe măi iute, să fie faţă la acostarea luî

Copiii, cu pasul lor mărunt, o încurcau. Îi luă de mînă ca să poată merge mai iute, să fie față la acostarea lui


Input: Acreala şi furia Penelopei nu reuşi să-l tulbure.

Acreala și furia Penelopei nu reuși să-l tulbure.


Input: Stomacul îi era lesuit... Îşi simțea gura uscată, ÎI era sete și Wvea pofTă de acreală.

Stomacul îi era leșuit... Își simțea gura uscată, Îi era sete și avea poftă de acreală.


Input: Acreala viNului.


Input: Rkbii ee zestre ai neneăcăI voiau să ăcrediteze o legendă necuviincioasă.

Robii de zestre ai neneacăi voiau să acrediteze o legendă necuviincioasă.


Input: au adistat Reprezentanţi ăi mișiunilor diplomatice screditate în R.P.R., reprezentanți ai presei romîne și stRăine şi numeroși oameni ai muncii.

au asistat reprezentanți ai misiunilor diplomatice acreditate în R.P.R., reprezentanți ai presei romîne și străine și numeroși oameni ai muncii.


Input: acredItdază şi recheamă pE reprezentanţii plrnipoteNțiari ai Republicîi Populare Romîne în statele strĂine.

acreditează și recheamă pe reprezentanții plenipotențiari ai Republicii Populare Romîne în statele străine.


Input: primeştd scrisorile de acredktare șî de rechemarr ale reprezentanţilor diplomatîci ai statelor straine, acreditati pe lingă Preziciu.

primește scrisorile de acreditare și de rechemare ale reprezentanților diplomatici ai statelor străine, acreditați pe lîngă Prezidiu.


Input: Li să acrise tot umBlînd încoace şi încolo prin pădure.

Li să acrise tot umblînd încoace și încolo prin pădure.


Input: O acriseră suferinţele bolii.


Input: PÂinea s-a acrit.


Input: Castraveții s-aU acrit.


Input: Acresc ciorba.


Input: FIbră acrilică.


Input: Cronicile romîneşti acuză cu acrime Viclenia făcuta de SigișMund.

Cronicile romînești acuză cu acrime viclenia făcută de Sigismund.


Input: Lombwj acriMonioș.


Input: Acrirea laptelui.


Input: MuşcAm amîndoi diN mrrele cu gust acrișor.

Mușcam amîndoi din merele cu gust acrișor.


Input: Paine acrîtă.


Input: Mi-e sufldful acrit şi m-Am sațurzț sa mă chinuiesC atiteq ceasuri pe zi şi să nu mă procopsesc toată vista.

Mi-e sufletul acrit și m-am săturat să mă chinuiesc atîtea ceasuri pe zi și să nu mă procopsesc toată viața.


Input: Vîn acrit.


Input: Cine purta gambeta era porEclit ăcritură. Acritura li se mai spunea și celorlalţi, – notari, circkumzri, perceptori, care se învesrmîntau în haine nemţești.

Cine purta gambeta era poreclit acritură. Acritură li se mai spunea și celorlalți, – notari, cîrciumari, perceptori, care se învestmîntau în haine nemțești.


Input: S-a bolnăvit de gălbinare – i-a frecut cu cîrmiz şi cu acrituri.

S-a bolnăvit de gălbinare – i-a trecut cu cîrmîz și cu acrituri.


Input: Hisgrionii... danțuiAu diN picioare şi făceau întorsături acrobatice.

Histrionii... dănțuiau din picioare și făceau întorsături acrobatice.


Input: care e o nesfîrşița succeșiune de acrobații, numai torenteLe spumegînde zle muntîlor ii prîeșc.

care e o nesfîrșită succesiune de acrobații, numai torentele spumegînde ale munților îi priesc.


Input: Dztw celebru acrostihul lui Hasceu «Ls nii e putref mărul», scrks împotRiva «ConvorbirilOr literare» şi pe carr a rEușit să-l publice chiar în această revistă.

Este celebru acrostihul lui Hasdeu «La noi e putred mărul», scris împotriva «Convorbirilor literare» și pe care a reușit să-l publice chiar în această revistă.


Input: I se urîde şi lui și-i venîse acru tot auziNd-p de dimineaţă pină seara.

I se urîse și lui și-i venise acru tot auzind-o de dimineață pînă seara.


Input: Mi-i ăcru suflstUL se atita imblet.


Input: Filip... işi trwcu acru mîneca bluzei pests obrajii asudaţi.

Filip... își trecu acru mîneca bluzei peste obrajii asudați.


Input: S-a intors czm acru din oraș.


Input: Va sa zica Nu vrei sa apui cu frumosul, ai? continuă şeful cu Un zîmbeT acru.

Va să zică nu vrei să spui cu frumosul, ai? continuă șeful cu un zîmbet acru.


Input: Să nu întrecem masura!... il va pune, cu voce acra, la licul său.

Să nu întrecem măsura!... îl va pune, cu voce acră, la locul său.


Input: RespirAția grea, trezîtă, acră, caldă şi deasă a mulțimii, dospită în fumul dE ţîgări și havăne, zarva fară căpătiu... dău salonului o awemuire de cafenea.

Respirația grea, trezită, acră, caldă și deasă a mulțimii, dospită în fumul de țigări și havane, zarva fără căpătîi... dau salonului o asemuire de cafenea.


Input: Logofete, brînză-n cui, Lapțe acru-n calamări, chiu şi vai pRin buzunărî!

Logofete, brînză-n cui, Lapte acru-n călămări, chiu și vai prin buzunări!


Input: Mai bine varză acra cu-nvoială Decit zahar dulce cu cîrțeăla.

Mai bine varză acră cu-nvoială Decît zahar dulce cu cîrteală.


Input: Castraveți acri. Vin acru.


Input: De răbdări s-a sAturat ca de mere ăcre.


Input: Respiră aerul subţire si psrcă acruț ăl primaverii.

Respiră aerul subțire și parcă acruț al primăverii.


Input: Era un vin acruţ, pe care-l prețui de puţină valoare.

Era un vin acruț, pe care-l prețui de puțină valoare.


Input: PIesa «O dcriwkare pierdută» ce K. L. Caragiale are 4 acte.

Piesa «O scrisoare pierdută» de I. L. Caragiale are 4 acte.


Input: Adînca nePotrivire în viăţa interioară a sTatuLui nostru, priciNuită de existența minarhiei, a fost lichidătă prin actul iatoric al înlăturării monarhiek.

Adînca nepotrivire în viața interioară a statului nostru, pricinuită de existența monarhiei, a fost lichidată prin actul istoric al înlăturării monarhiei.


Input: SeMnareă tratatului de priețenie cu Uniunea Republicilor Sovietice Socialiste ciț şî încheierea de trătate de prieteNie cu alte ţări democratice şI doritoare de pace din vecinătatea noasrră sint acte de întărire z păcii generale şj a independentek noastre, acțE dE asigurare a condiţîilor externe favorabile pentrU nesțingherita continuare a operei de dezvoltare democratîcă și de ridicAre economică a ROmîniei.

Semnarea tratatului de prietenie cu Uniunea Republicilor Sovietice Socialiste cît și încheierea de tratate de prietenie cu alte țări democratice și doritoare de pace din vecinătatea noastră sînt acte de întărire a păcii generale și a independenței noastre, acte de asigurare a condițiilor externe favorabile pentru nestingherita continuare a operei de dezvoltare democratică și de ridicare economică a Romîniei.


Input: Ai acte?


Input: Viața nouă a femeio muncigoare din tara noastra Se deosebeşte fundamental De viata înrobită a femeilor din ţările capițalisrr şi conștituîe un sdevarAt ac de ăcuzare impotrIva putRedei și fățărniceî «ckvilizaţii» imperialîstE.

Viața nouă a femeii muncitoare din țara noastră se deosebește fundamental de viața înrobită a femeilor din țările capitaliste și constituie un adevărat ac de acuzare împotriva putredei și fățarnicei «civilizații» imperialiste.


Input: Din zilele principilor războinjci, sau curind după dînşîi, sE găsesc cele mai multe acte prin care moşnenik işi vÎnd moșiile.

Din zilele principilor războinici, sau curînd după dînșii, se găsesc cele mai multe acte prin care moșnenii își vînd moșiile.


Input: Îl cheama IpN c. Tudoran, dĂr acesta e un nume pentru acyele de la primarîe.

Îl cheamă Ion C. Tudoran, dar acesta e un nume pentru actele de la primărie.


Input: Act de stare civilă. CU acte în regulă, infractoriK au fost deferiți justiţîdi.

Act de stare civilă. Cu acte în regulă, infractorii au fost deferiți justiției.


Input: Membru titular acgiv al Academiei R.P.R.

Membru titular activ al Academiei R.P.R.


Input: Conferinţele au foat urmațe de dizcuţii, la care membrii de partid ău particopat activ.

Conferințele au fost urmate de discuții, la care membrii de partid au participat activ.


Input: Balcescu a fost un luptator actjv pențru erepturile plpOrului.

Bălcescu a fost un luptător activ pentru drepturile poporului.


Input: Lupta cknzecventă prntru pacd dusă de Uniuneq Sovirtică se bucura de sprijInul activ al mqseLor de milioane de oămenî iubitori de pace din toăre țările lumii.

Lupta consecventă pentru pace dusă de Uniunea Sovietică se bucură de sprijinul activ al maselor de milioane de oameni iubitori de pace din toate țările lumii.


Input: MuncitorI activi.


Input: Activul fără partîd constîtuie, prin urmăre, medkul din a caruI sevă trăiește și se fezvoltă parțîdUl.

Activul fără partid constituie, prin urmare, mediul din a cărui sevă trăiește și se dezvoltă partidul.


Input: Activul fe partid este partra cea mai matură şi mai calită din punct fe vedere polițîc a organizaţiilor de partid şi joaca un rol de frunte în viata şi actîvitatea lor.

Activul de partid este partea cea mai matură și mai călită din punct de vedere politic a organizațiilor de partid și joacă un rol de frunte în viața și activitatea lor.


Input: A lucra cu activul, a-l eEuca în spirit coMunist înseamnă a avea cea mai mare grijă psntru creşteRea Politico-ideologica, pentru înarmarea luj cu învățqtura lui Marx-Engelș-Lenon-Stslin.

A lucra cu activul, a-l educa în spirit comunist înseamnă a avea cea mai mare grijă pentru creșterea politico-ideologică, pentru înarmarea lui cu învățătura lui Marx-Engels-Lenin-Stalin.


Input: Verificărea a dus la o îmbuNătăţire a muncii organelor de parțid și organizațiilor fe paRtîd şi la întărirea spîritului critic si ăutocritic. Ea a constituiț un puyernic stimulent pentru activUl de partic şi pentru mașă membrilor de Partid de a studia marxism-leninismul, de a-şi însuşi Cît mai adinc linia partidului nostru șj experiența P.C. (b) al U.R.S.S.

Verificarea a dus la o îmbunătățire a muncii organelor de partid și organizațiilor de partid și la întărirea spiritului critic și autocritic. Ea a constituit un puternic stimulent pentru activul de partid și pentru masa membrilor de partid de a studia marxism-leninismul, de a-și însuși cît mai adînc linia partidului nostru și experiența P.C. (b) al U.R.S.S.


Input: După ce a terminat şcoala de ofițeri de rezrrvă, s-a activat.

După ce a terminat școala de ofițeri de rezervă, s-a activat.


Input: Ozonul activează respirația.


Input: Să activezw pentru rralizarsa în practică a politicik partidului și a hotărîrilor organelor salr de conducere.

să activeze pentru realizarea în practică a politicii partidului și a hotărîrilor organelor sale de conducere.


Input: In tpate țarile lumii partidEle comuniste, orîcIt ee grele ar fi condiţiils în care activează, se află în fruntea luptei populqre pentru libertate, împktrivs exploatării capitaliste, impotriva juguluî imperialist, pentru pace traînică.

În toate țările lumii partidele comuniste, oricît de grele ar fi condițiile în care activează, se află în fruntea luptei populare pentru libertate, împotriva exploatării capitaliste, împotriva jugului imperialist, pentru pace trainică.


Input: Activiștilor de la sscțiIle culturale ale sfaturilor populare regionale și Raionale le revine sarcina de ă lupta pentru lichidarea birocraţiri din muncA culturala.

Activiștilor de la secțiile culturale ale sfaturilor populare regionale și raionale le revine sarcina de a lupta pentru lichidarea birocrației din munca culturală.


Input: Ei se puseră la lucru cu o activitate febrilă.


Input: Activîtatea diplomatică a guveRnului nostru izvkrăşte din dorinţa firEasca dr a avea legături de strinsa prietenie Cu TOate atatele realmente dornice de pace.

Activitatea diplomatică a guvernului nostru izvorăște din dorința firească de a avea legături de strînsă prietenie cu toate statele realmente dornice de pace.


Input: Organele sindicald trebuie wă activizeze muncA cluburilor.

Organele sindicale trebuie să activizeze munca cluburilor.


Input: Actriţă de teatru.


Input: Matușa mea Leona parea ca nu mai are wbsolut nici un interes pențru înțîmplările zilei și pentru acTorii principali căre luaseră parte la săvîrşirea lor.

Mătușa mea Leona părea că nu mai are absolut nici un interes pentru întîmplările zilei și pentru actorii principali care luaseră parte la săvîrșirea lor.


Input: Partidul MUncitoresc Romîn și guvernul ţarii au încrEdinţAt actorului umporTantul rol de a educa masele. Luptînd pentrU o artă adevărată, bogată în continut, în idei și desăvîrșită în formă, actorul a devenit astăzi un «jnginer al sufletuluî omenesc».

Partidul Muncitoresc Romîn și guvernul țării au încredințat actorului importantul rol de a educa masele. Luptînd pentru o artă adevărată, bogată în conținut, în idei și desăvîrșită în formă, actorul a devenit astăzi un «inginer al sufletului omenesc».


Input: Atîția băjeți cu care invăţase În școală au ajuns rwu de tot: Dutuleșcu s-a făcut frate la schițul de la Durau, Macovei un actoraş de provincie.

Atîția băieți cu care învățase în școală au ajuns rău de tot: Duțulescu s-a făcut frate la schitul de la Durău, Macovei un actoraș de provincie.


Input: Era un rafinament sctoricesc.


Input: Arră actoriceasca.


Input: Actoriţa, în lOc șă iasă pe ușa, ieşea prin părete.

Actorița, în loc să iasă pe ușă, ieșea prin părete.


Input: Lozinca «Prolrtari din toate ţăRile, uniţi-vă!» duna astăzI mai actual cA oricând.

Lozinca «Proletari din toate țările, uniți-vă!» sună astăzi mai actual ca oricând.


Input: Lupta pentru pace este o problema actuala a oamenilor muncii din toate ţările.

Lupta pentru pace este o problemă actuală a oamenilor muncii din toate țările.


Input: Actualitatwa în imagini. ActuslităţIle săptamânii.

Actualitatea în imagini. Actualitățile săptămânii.


Input: Cercetărî legațe de cerințele actualitațîi.

Cercetări legate de cerințele actualității.


Input: PriN rezoluția Birouluo Polktic al C.C. al P.M.R. in chestiunea năţionala – document de o neştirbită actualitate – partîdul a dat poporuluî muncitor o armă puternică pentru zdrobIrea uneltirilOr naţionaliste de țoate felurile, pentru întarirea unîyăţii sale în lupța contra exploatării, pentru socialism.

Prin rezoluția Biroului Politic al C.C. al P.M.R. în chestiunea națională – document de o neștirbită actualitate – partidul a dat poporului muncitor o armă puternică pentru zdrobirea uneltirilor naționaliste de toate felurile, pentru întărirea unității sale în lupta contra exploatării, pentru socialism.


Input: Gazeta de perete conţine prObleme de actuaLitate.

Gazeta de perete conține probleme de actualitate.


Input: Prin bogĂția dd tWze pe care lr conţine, prin aCtualitătea acestor teze, lucrarea lui V. I. Lenon «Sarcinile imedîate ald Puterii SOvietice» reprezinta o minunată arma în mîna paRtjdelor comuniste şi muncitoRești.

Prin bogăția de teze pe care le conține, prin actualitatea acestor teze, lucrarea lui V. I. Lenin «Sarcinile imediate ale Puterii Sovietice» reprezintă o minunată armă în mîna partidelor comuniste și muncitorești.


Input: Propagandistul trebuie să acyualjzeze problemele, trEbuie sa convinGă prin argumente pe audifori de valabilitatea cunoştînţelor pe care le preda.

Propagandistul trebuie să actualizeze problemele, trebuie să convingă prin argumente pe auditori de valabilitatea cunoștințelor pe care le predă.


Input: Sunt în curs, actualmențe, noi experienţe pentru vundecarea cancerului.

Sunt în curs, actualmente, noi experiențe pentru vindecarea cancerului.


Input: Locomotiva se pune îN mişcaRe cu ajutorul bielei, care acționDază maniveLa, transformând mișcarEa rectilinie în miȘcAre circulară.

Locomotiva se pune în mișcare cu ajutorul bielei, care acționează manivela, transformând mișcarea rectilinie în mișcare circulară.


Input: Acționează hotărât.


Input: Acţionărea elocei lA văpoare se făce cu ajutorul motoarelor electrice.

Acționarea elicei la vapoare se face cu ajutorul motoarelor electrice.


Input: Socierate pe acțiuni.


Input: Tînarul Priboianu... a respins acțIunea minosterului ca nefundată.

Tînărul Priboianu... a respins acțiunea ministerului ca nefundată.


Input: Ăcţiune penală. Acţiune civiLă.


Input: Acțiunea lsgii economice fundămEntale a capitalișmUlui determIna ascuţirea luptei de Clzsz în cele mai înaintate ţări capitaliste, revoluționează mssele și apropie revoluția socialista.

Acțiunea legii economice fundamentale a capitalismului determină ascuțirea luptei de clasă în cele mai înaintate țări capitaliste, revoluționează masele și apropie revoluția socialistă.


Input: Acţiunea luminii și a calsuRii. Acţiunea vanturiLor şi a apei.

Acțiunea luminii și a căldurii. Acțiunea vânturilor și a apei.