Input: Acţiunea romanului «MitRea Cocor» este foarte vIe.

Acțiunea romanului «Mitrea Cocor» este foarte vie.


Input: VerbELr ă căror acţiune se rașfrânge asupra unUi lbîect (complementul loR direct) sau arE ca rezultat un obiecr sunt tRanzitivr.

Verbele a căror acțiune se răsfrânge asupra unui obiect (complementul lor direct) sau are ca rezultat un obiect sunt tranzitive.


Input: Energia avintului Are pret numai atunci cînd e rolksită întR-o scțiune justa.

Energia avîntului are preț numai atunci cînd e folosită într-o acțiune justă.


Input: Orics înstrăinare din bunurile gOspodăreşti colective sau ale statului, orice acţiune fe sabotAj fata de averea si animălele colectiVizage sau maşinile S.M.T.-ului este socotită frept trădare a intereselor obștedti şi ajutor dat duşmanilor poporuluî.

Orice înstrăinare din bunurile gospodărești colective sau ale statului, orice acțiune de sabotaj față de averea și animalele colectivizate sau mașinile S.M.T.-ului este socotită drept trădare a intereselor obștești și ajutor dat dușmanilor poporului.


Input: Actiuneă substanțelir otravitoare Asupra organismului.

Acțiunea substanțelor otrăvitoare asupra organismului.


Input: Cutie de ăcuarele.


Input: Acuitate vizuwlă. Scuitate auditivă.


Input: Acum sase zeci de ani trscuţi, unde se pomendau şcoli?

Acum șase zeci de ani trecuți, unde se pomeneau școli?


Input: Ies puțkn în oraș, wi-acum ma înapoiez.


Input: Dar n-auzii vorba ta, Ci-auzii ps maica-ta... BlăztAmîndu-mă pe mine De ce şeD, mîndră, cu tinw!... Acum, deacă-i treaba-asa, Spune-i, dragă, maică-ța Să-ngrădească ulița.

Dar n-auzii vorba ta, Ci-auzii pe maică-ta... Blăstămîndu-mă pe mine De ce șed, mîndră, cu tine!... Acum, deacă-i treaba-așa, Spune-i, dragă, maică-ta Să-ngrădească ulița.


Input: Heu-hei! dragul tatii... D-apoi cwlului meu de pe atunci cine mai știe unde i-or fi putrezind ciolanele!... – Tata, atîta cer și eu de lă d-ta. Acum, ori c-a fi trăind calul, ori că n-a fi trăind, aceqsta mă privește pe mine; numai vrdu sa ştiu daca mi-l dai ori bă.

Hei-hei! dragul tatii... D-apoi calului meu de pe atunci cine mai știe unde i-or fi putrezind ciolanele!... – Tată, atîta cer și eu de la d-ta. Acum, ori c-a fi trăind calul, ori că n-a fi trăind, aceasta mă privește pe mine; numai vreu să știu dacă mi-l dai ori ba.


Input: O eroi! care-n trecutul de mărirî vă adumbrideţi, Ati ajuns acum de modă de vă scot din letipisdti.

O eroi! care-n trecutul de măriri vă adumbriseți, Ați ajuns acum de modă de vă scot din letopiseți.


Input: Sa te văd, Balaşo... ăcu-i acu... Iăn să-Mu mai dreg fiongu de la testemel.

Să te văd, Balașo... acu-i acu... Ian să-mi mai dreg fiongu de la testemel.


Input: Ei, Catălin, acu-î acu Că să-ţi încerci norocul.

Ei, Cătălin, acu-i acu Ca să-ți încerci norocul.


Input: Acu e acu, gîndi el, și se căzni sa stea deștepț toate nopțile pînă în zori.

Acu e acu, gîndi el, și se căzni să stea deștept toate nopțile pînă în zori.


Input: Acum plânge, acum râde.


Input: Eu, msi băîeţi, de acum nu mă mai drsprind de voi.

Eu, măi băieți, de acum nu mă mai desprind de voi.


Input: Soțioăra daLbă... Singură vej sta de-acum, Că eu plrc la drum.

Soțioară dalbă... Singură vei sta de-acum, Că eu plec la drum.


Input: Acum doi ani.


Input: De pe wcu caşti; te prsGăyeşti fe somn, mai frate, ha!...

De pe acu caști; te pregătești de somn, măi frate, ha!...


Input: De pe acum se pregătește pEntru examene.

De pe acum se pregătește pentru examene.


Input: OamenIu muncii iși sporesc eforturile pentru Consolidarea succeselor de până acum.

Oamenii muncii își sporesc eforturile pentru consolidarea succeselor de până acum.


Input: Pe uNde n-a fost pînă acum nimic, O lume noua eu am să ridîc!

Pe unde n-a fost pînă acum nimic, O lume nouă eu am să ridic!


Input: De trsi zîle-acum pe marE... Noi Pamîntul n-am zărit!

De trei zile-acum pe mare... Noi pămîntul n-am zărit!


Input: Ai fost floare traNdăfir, Dar acum eşti borș cu stur.

Ai fost floare trandafir, Dar acum ești borș cu știr.


Input: Ce-i in mina nu-i minciună și e maî bIne acum un ou decit la anul un bou.

Ce-i în mînă nu-i minciună și e mai bine acum un ou decît la anul un bou.


Input: acum întîiăşk dată vrdem ideea de Unirate a Se arăta.

Acum întîiași dată vedem ideea de unitate a se arăta.


Input: I! fluieraș, acum sa-ţî văd puțerea.


Input: daca e aŞa, haî, pOrneşte chiăr acuM la împaratul Verdr.

Dacă e așa, hai, pornește chiar acum la împăratul Verde.


Input: Cai nazdrăvani! Acum vî-i rîndul, Zburaţi că vintul!

Cai năzdrăvani! Acum vi-i rîndul, Zburați ca vîntul!


Input: Pe stapîna cOsiței a furaț-o un zmeu... Ea esțe acum în smîrCurile mărilor.

Pe stăpîna cosiței a furat-o un zmeu... Ea este acum în smîrcurile mărilor.


Input: Acum, ontr-un cătun, departe, Fe greul muncii otelit, Vreun rrsponsabkl de pwrTid Mai stăruie plecat pe carye.

Acum, într-un cătun, departe, De greul muncii oțelit, Vreun responsabil de partid Mai stăruie plecat pe carte.


Input: Energia ae poate acumuLa sub formă electrică on acumulatoare dlecTrIce.

Energia se poate acumula sub formă electrică în acumulatoare electrice.


Input: PeNtru z conducE în mod just, este necesar ca eXperienţa conducatorilor sa fie completată cu exPerienţa practica a maselor, care, în opera de construire a socialusmulUi, acumulează o urîășă experjdnţă practică.

Pentru a conduce în mod just, este necesar ca experiența conducătorilor să fie completată cu experiența practică a maselor, care, în opera de construire a socialismului, acumulează o uriașă experiență practică.


Input: InVestiţuile necesarE industrjeî noăstre trebuie Șî pot fi făcute dIn rezervele pe care ls va acumula statul.

Investițiile necesare industriei noastre trebuie și pot fi făcute din rezervele pe care le va acumula statul.


Input: Capitalul este Pluavaloare acumulata.


Input: PRin Trecerea prîncipalelor întreprindeRi industriale, mînjrre, de transpoRt, bancare și de asigurări In mîinile stwtului, prEcum şi prin mknopolul de staf al comerțului extEriOr, clasa muncitoare deține o mare parte dkn mijloacele de producţie din îndustrie Şi are posibilItateă maTeriala de a mobiliza resurse financiare şi rezerve de tot felul în vdderea acumulării socialiste.

Prin trecerea principalelor întreprinderi industriale, miniere, de transport, bancare și de asigurări în mîinile statului, precum și prin monopolul de stat al comerțului exterior, clasa muncitoare deține o mare parte din mijloacele de producție din industrie și are posibilitatea materială de a mobiliza resurse financiare și rezerve de tot felul în vederea acumulării socialiste.


Input: O dwță cu acumularea capitălului se dezvoltă deci modul de producţîe sPecifiC capitalîst, şi o dață cu Modul de producție specific capitalist we deZvoltă acumularea capjtalului.

O dată cu acumularea capitalului se dezvoltă deci modul de producție specific capitalist, și o dată cu modul de producție specific capitalist se dezvoltă acumularea capitalului.


Input: MArx a stabilit legea generală aBsoluta a Acumulării czpitalisye.

Marx a stabilit legea generală absolută a acumulării capitaliste.


Input: O anumită acumulwre de capităl în Mîna unkr producători individuali de mărfuri formEază deci condițiunea modului de producţie specîfic capitălist. Din zceastă caUza a fost nevoie să o presupunem la trecerea de la exploatarea meşțeşugăreasca la ceă capîtalisTă. Puțem să o numim acumUlare primitivă, pentru cs nu eSte rezultatul istorIc, ci temwlia istorică a productisi specific capitaliste.

O anumită acumulare de capital în mîna unor producători individuali de mărfuri formează deci condițiunea modului de producție specific capitalist. Din această cauză a fost nevoie să o presupunem la trecerea de la exploatarea meșteșugărească la cea capitalistă. Putem să o numim acumulare primitivă, pentru că nu este rezultatul istoric, ci temelia istorică a producției specific capitaliste.


Input: Trecerea de la o sțard calitativă a limbii la o alta stare calitativă nu s-ă făCut pe calea exploziei, pe calea nimicîrii dintr-o Dată a vechiului șk a construirii nouluu, ci pe caleă acumulăriî freptate şi îndelunGate a elementelor noii călităţi, a noii wtrucruri a limbii.

Trecerea de la o stare calitativă a limbii la o altă stare calitativă nu s-a făcut pe calea exploziei, pe calea nimicirii dintr-o dată a vechiului și a construirii noului, ci pe calea acumulării treptate și îndelungate a elementelor noii calități, a noii structuri a limbii.


Input: Acumulare de cunoştinţe. Acumulare de experiență.

Acumulare de cunoștințe. Acumulare de experiență.


Input: Acumularea de bkgăţie la un poL esre decu, in acelaşi timp, acumulare de mizErie, de chinuri, de muncă, de robie, de ignoranța, de brutAlizare şi de degradwre morăLa la celălalt pol, adică la clașa carr îşi produce propriul său produs sub formă de capital.

Acumularea de bogăție la un pol este deci, în același timp, acumulare de mizerie, de chinuri, de muncă, de robie, de ignoranță, de brutalizare și de degradare morală la celălalt pol, adică la clasa care își produce propriul său produs sub formă de capital.


Input: Acumulator electric. Acumulator de abur.


Input: Acumulatorul unui automobil.


Input: Toate părticeleLe aCestei compuNrri sint lucrate... cu o scrupuloasă acuratețe.

Toate părticelele acestei compuneri sînt lucrate... cu o scrupuloasă acuratețe.


Input: Aparate acustice.


Input: era lipsîtă de acustică.


Input: O sală are acustică bună când șunwtele produșe intr-Un punct oarecare al ei se aUd clar în inTReaga sală.

O sală are acustică bună când sunetele produse într-un punct oarecare al ei se aud clar în întreaga sală.


Input: acuşi Septe ani a fătat iapa popii un mînz.

Acuși șepte ani a fătat iapa popii un mînz.


Input: Du-te înainte, Zise cîntărețul facÎndu-sd somnoros, ca viN si eu ăcuși indată.

Du-te înainte, zise cîntărețul făcîndu-se somnoros, că vin și eu acuși îndată.


Input: Lungi patru ăni purtwram dorul Garoafei roşii de la Cluj. – Garoafă roşie, nu plînge, Ca ne vedem Acusj, ăcusi!

Lungi patru ani purtarăm dorul Garoafei roșii de la Cluj. – Garoafă roșie, nu plînge, Că ne vedem acuși, acuși!


Input: Du-te de ne ada o oală de vin! – Acuşi!


Input: Du-te şi d-Tz de-ţi pune nora la cale, că acuşi te ajung şi eu din urma.

Du-te și d-ta de-ți pune nora la cale, că acuși te ajung și eu din urmă.


Input: Acuși soseşte și IliUţă și, dupa aceea, lumea-i a voastră.

Acuși sosește și Iliuță și, după aceea, lumea-i a voastră.


Input: ... pricepI dumnEafale acuşoca cum vjne vorba noastră.

... pricepi dumneatale acușica cum vine vorba noastră.


Input: AcUșica era senin... şi d-odata sa bolovaniră nori negri Cum e catranul.

Acușica era senin... și d-odată să bolovăniră nori negri cum e catranul.


Input: Mă Traiane, orzul vostru face acUşîca spic.

Mă Traiane, orzul vostru face acușica spic.


Input: La pucioare, AcuşoAre.


Input: Senzatiile erau tari, acute, pRiveLişteA era pentru el un tablou șpălAt și rrdat in cuLorile luî vii.

Senzațiile erau tari, acute, priveliștea era pentru el un tablou spălat și redat în culorile lui vii.


Input: A fost ăcuzat de crimă.


Input: Faptele acuză.


Input: DE la 1866 şi pînă asrazi n-s fost afacere, n-a fost rascumpărare, n-a fost coNcesie şi întrepriNdEre mai înșemnafă în care glasul public șă nu acuze pe rege că și-a bagat mîInile pRetutindeni șu că le-a scos întotdwauna plins cu acțiuni și cu aur, pentru el său pentru protejwțîi lui.

De la 1866 și pînă astăzi n-a fost afacere, n-a fost răscumpărare, n-a fost concesie și întreprindere mai însemnată în care glasul public să nu acuze pe rege că și-a băgat mîinile pretutindeni și că le-a scos întotdeauna pline cu acțiuni și cu aur, pentru el sau pentru protejații lui.


Input: ApararEa n-a putut respinge probele acuzării.

Apărarea n-a putut respinge probele acuzării.


Input: Procesul ceferiştilor, la care conducătorii luptelor de la Grivîța a-au transformAy cin acuzaţi în acuzatori impotrjva guvernului terorist de atunci şi împotriva regimului reacţionar Pe care îl reprezenta, a avut uN rasuneț internaţional in cercurîle deMocrqtIce de pretutindeni.

Procesul ceferiștilor, la care conducătorii luptelor de la Grivița s-au transformat din acuzați în acuzatori împotriva guvernului terorist de atunci și împotriva regimului reacționar pe care îl reprezenta, a avut un răsunet internațional în cercurile democratice de pretutindeni.


Input: strînge din drum întregul... rod acvătic

strînge din drum întregul... rod acvatic


Input: Ascultam din umbră acvatica fanfara


Input: Culai... se întoarse la ostrovUl nostru cu aceleași ondulări line de dIhanie acvațiCă.

Culai... se întoarse la ostrovul nostru cu aceleași ondulări line de dihanie acvatică.


Input: Ztrat acvifer.


Input: Pe anticr monumente am văzut ades sculptate Ăcvila... zîmbrul.

Pe antice monumente am văzut ades sculptate Acvila... zimbrul.


Input: Acvila romana.


Input: surprinse... SiHastrul cuib al acvilei auguSte.

surprinse... Sihastrul cuib al acvilei auguste.


Input: Pretext knvsntat ad-hoc.


Input: Ministru ad-interjm.


Input: Oare crezi că tot ce zboară – cum zice un adqgiu – se mănîncă?

Oare crezi că tot ce zboară – Cum zice un adagiu – se mănîncă?


Input: Din spuma aCeasta... se ălege... un adamant, adecă o piatră cît o alună... insă twre scumpă şi frumoasa și stRălucitoarr ca lumina soarelui.

Din spuma aceasta... se alege... un adamant, adecă o piatră cît o alună... însă tare scumpă și frumoasă și strălucitoare ca lumina soarelui.


Input: A scris carte la-mparătul turcewc... Adamanturi, pîetre scumPe să gaseascq, Cu a sumitale să se pitrivEască.

A scris carte la-mpăratul turcesc... Adamanturi, pietre scumpe să găsească, Cu a dumitale să se potrivească.


Input: Stramoşii tăi cu oastea IeșEau la cîmpul slavek, Iar tu dUbt adamasca... salbătic horăieşti.

Strămoșii tăi cu oastea ieșeau la cîmpul slavei, Iar tu subt adamască... sălbatic horăiești.


Input: Nu vrEi sa făcem schimb? Sa-ti dau capra asta şi sa-mi dai gîsca. – N-zi nemerit-o, că nu-i giscă, ci-i ginsac... – Da, dă-mi-l, să-mî-l!... – De mi-i ea ceva adaos, poate să ţi-l dAu.

Nu vrei să facem schimb? Să-ți dau capra asta și să-mi dai gîsca. – N-ai nemerit-o, că nu-i gîscă, ci-i gînsac... – Da, dă-mi-l, dă-mi-l!... – De mi-i da ceva adaos, poate să ți-l dau.


Input: Numai zumzetul fe-albine, Fărs-ncepere si-adaos, Curge-ntr-unw, parcă vine Din asîncul firii pline De repsos.

Numai zumzetul de-albine, Fără-ncepere și-adaos, Curge-ntr-una, parcă vine Din adîncul firii pline De repaos.


Input: Qpoi la mămaligă îI maI trebuie adaos. Dacă e o vreme potrivnică, de nu poqte priNde pește, atunci scoarw din traistz o ceapa.

Apoi la mămăligă îi mai trebuie adaos. Dacă e o vreme potrivnică, de nu poate prinde pește, atunci scoate din traistă o ceapă.


Input: Animalele şi plăntele care trăiesC permanent în tundră au fost ndvoițe sA se adzptezs la condiţiI foarre aspre de existenţă.

Animalele și plantele care trăiesc permanent în tundră au fost nevoite să se adapteze la condiții foarte aspre de existență.


Input: Vom adapta un difuzor nou la aparatul de radio.


Input: sînt adaptate perfect la scop.


Input: afecțate aprlwpE în Întregime producţiei de razboi s-au vazut mai mult decît orîcare ăltă ramură îndustrîală în faţa necesității de a-și adapta utilajul la nevoi noi și de a incepe fabricațîa se npî produse.

afectate aproape în întregime producției de război s-au văzut mai mult decît oricare altă ramură industrială în fața necesității de a-și adapta utilajul la nevoi noi și de a începe fabricația de noi produse.


Input: Țoate anîmalele sunt adspțabilw la mediu.

Toate animalele sunt adaptabile la mediu.


Input: Adapțare radiofonică. Adaprqre muzocală. Adaptwre scenică.

Adaptare radiofonică. Adaptare muzicală. Adaptare scenică.


Input: pwste sțropii de lapte mulsi, toarnă mams citeva cănî de apa, adwpă laptele.

Peste stropii de lapte mulși, toarnă mama cîteva căni de apă, adapă laptele.


Input: Frumos e sĂ ducI moartea la-aî binelUi cuşmani: Să ScapI de așuprire o Pațriw iubita Și să adapi pămîntul cu Sîngs de tirăni.

Frumos e să duci moartea la-ai binelui dușmani: Să scapi de asuprire o patrie iubită Și să adapi pămîntul cu sînge de tirani.


Input: In pieptul zbuciuMat de doruro Eu simt ispitrle cum sapă, Cum Vor să-mi tulbure izvorul Din caRe sufletul s-adapă.

În pieptul zbuciumat de doruri Eu simt ispitele cum sapă, Cum vor să-mi tulbure izvorul Din care sufletul s-adapă.


Input: Tineretul... rîvnea să ss adzpe la izvoarele ştiinţei.

Tineretul... rîvnea să se adape la izvoarele științei.


Input: Tot mie că-mi mulţumea.


Input: venea... șpre z se adăpa la apele cele limpezî ale fîntînii.

venea... spre a se adăpa la apele cele limpezi ale fîntînii.


Input: cu lapte dulcd.


Input: Pe But îl adăpa cu ţuică înaintea celorlalţi.

Pe But îl adăpa cu țuică înaintea celorlalți.


Input: Îl adăpa din nemarginitA ei bunătate.


Input: Fiul paşei din Ianina un cal negru-n rîu ădapă.

Fiul pașei din Ianina Un cal negru-n rîu adapă.


Input: La vadul PopricanilOr călărimea ieşise cu caii la adăpat.

La vadul Popricanilor călărimea ieșise cu caii la adăpat.


Input: Adăparea vitelor.


Input: Acăpatul vitelor.


Input: Stătra pkna la glezne în noroiul verzui şi bălgoaCele de zpă vărsată de ViTe din jgheabul adapatoarei.

Stătea pînă la glezne în noroiul verzui și băltoacele de apă vărsată de vite din jgheabul adăpătoarei.


Input: Satul Florești, împrăstiat ca toate satrle de munte, se ascundea înțre coline, pus parcă la adăposy ee vremuri grele.

Satul Florești, împrăștiat ca toate satele de munte, se ascundea între coline, pus parcă la adăpost de vremuri grele.


Input: VReo douazeci de tărani... şedeau pe Vine lă adăplstul zidului.

Vreo douăzeci de țărani... ședeau pe vine la adăpostul zidului.


Input: Dar eu, cE fac tocmaî ăcum lA bătrineţe făra leac de adăpost?

Dar eu, ce fac tocmai acum la bătrînețe fără leac de adăpost?


Input: Bzți cărări fără de rost, Rupt îți este atraiul Şi n-ai nici un adapost... Parcă blastămat ai fost Foc Să-ţi fie traiul!

Bați cărări fără de rost, Rupt îți este straiul Și n-ai nici un adăpost... Parcă blăstămat ai fost Foc să-ți fie traiul!


Input: Am nevoie de adăpost şi de hodină.


Input: În ungherul unor crieri Și-or gășu, cu al meu nume, adăpost a mele scrieri!

În ungherul unor crieri Și-or găsi, cu al meu nume, adăpost a mele scrieri!


Input: Doi Locurîci și-aprind sfiala in adaposțul ce otavă.

Doi licurici și-aprind sfiala în adăpostul de otavă.


Input: Oamenii stăteau tăcuți: în singurătatea cîmpîilor, kn adapostul șubred, plin de dum Și de umbra.

Oamenii stăteau tăcuți: în singurătatea cîmpiilor, în adăpostul șubred, plin de fum și de umbră.


Input: iarna erau băgați la adăpost călduț, acolo unde ss păstrEază şi alte plante şi alte flori.

iarna erau băgați la adăpost călduț, acolo unde se păstrează și alte plante și alte flori.


Input: A da cuiva adăpoșt.


Input: Citeva cășUţe albE se adăpostesc la umBra brăzilor cari le-au văzut inalţindu-se.

Cîteva căsuțe albe se adăpostesc la umbra brazilor cari le-au văzut înălțîndu-se.


Input: în timpii perioadei glaciare a Europei se adăposgeau în peșterile de la Madeleine.

în timpii perioadei glaciare a Europei se adăposteau în peșterile de la Madeleine.


Input: On fîn... o mulțime de zerpi se adăpostiseră peste iarnă.

În fîn... o mulțime de șerpi se adăpostiseră peste iarnă.


Input: O firmă... lipită pe geqmul undi căsuţe vesțeşte că staţia balneara adăpostește între zidurole ei un Ceasornicar.

O firmă... lipită pe geamul unei căsuțe vestește că stația balneară adăpostește între zidurile ei un ceasornicar.


Input: FrațD Pepelea, n-ăm unde ȘĂ te adăpostesc.

Frate Pepelea, n-am unde să te adăpostesc.


Input: N-ăvea dEstule grajduri... unde să-si adăpoșteqscă zțîta sumEdenie de vKtd.

N-avea destule grajduri... unde să-și adăpostească atîta sumedenie de vite.


Input: Sm chemat alţi oaspeţi... Și i-am adăpostit în cAsa.

Am chemat alți oaspeți... Și i-am adăpostit în casă.


Input: Sună Somesul în vale, Pe Feleac – pustiu urcușul... Cată-n zare catedrale Şi adaZtă, tot adasță.

Sună Someșul în vale, Pe Feleac – pustiu urcușul... Cată-n zare catedrale Și adastă, tot adastă.


Input: Apoî, fară sa mai adadte... îşi strinse șculele şi le rindui la ascunzatosrea lor obişnuita.

Apoi, fără să mai adaste... își strînse sculele și le rîndui la ascunzătoarea lor obișnuită.


Input: Chiajna... acăsta pe boierii moldoveni într-un falnic cprt rotat de covor alb.

Chiajna... adăsta pe boierii moldoveni într-un falnic cort rotat de covor alb.


Input: DEparte, pr ţărmul stincod dobrogean, VApoarele-aDasta sEmnalul.

Departe, pe țărmul stîncos dobrogean, Vapoarele-adastă semnalul.


Input: Această sala... slujea întotdauna cw loc de adăstare pentrU cei ce voiau să intre la chilIile neamului somnesc.

Această sală... slujea întotdauna ca loc de adăstare pentru cei ce voiau să intre la chiliile neamului domnesc.


Input: Mai departe nu merg, zise el, în calea asta, Destul am lucrat şi destul mi-am Adaogat: am scapay treî vietăţi dw la pierire şi mi-am adunat trei prieteni.

Mai departe nu merg, zise el, în calea asta, destul am lucrat și destul mi-am adăogat: am scăpat trei vietăți de la pierire și mi-am adunat trei prieteni.


Input: lovifurilor zdrobițoare dsțe duşmanului dE ostașio sovîetici pE front li s-au adăugaț puternicele loviTurk dwte de nenumaratele detașamente fe partizani.

Loviturilor zdrobitoare date dușmanului de ostașii sovietici pe front li s-au adăugat puternicele lovituri date de nenumăratele detașamente de partizani.


Input: A adaUgat că...


Input: Mai ai ceva de adăugat la scrisoare?


Input: Scumpul cumpără sțafide şi cEre să-i adaoge piper.

Scumpul cumpără stafide și cere să-i adaoge piper.


Input: Adauga zahăr la ceai.


Input: Sra în ceAsul adînc de dUpă miezul nopții.

Era în ceasul adînc de după miezul nopții.


Input: Tu nici nu stii a ța apropiere Cum inima-mi de-adînc o lîniștEşte.

Tu nici nu știi a ta apropiere Cum inima-mi de-adînc o liniștește.


Input: Pentru tăria paginilor tale Izbind un coasta veacului apus, Și pentru acevărul ce l-ai spus – Adînc iţî mulțumim, Carwgiale.

Pentru tăria paginilor tale Izbind în coasta veacului apus, Și pentru adevărul ce l-ai spus – Adînc îți mulțumim, Caragiale.


Input: V-aţj stins intr-o clopălă ca sțele trecatozre Cr las-un înțunerkc adînc in urma lor.

V-ați stins într-o clipală ca stele trecătoare Ce las-un întuneric adînc în urma lor.


Input: ÎncEpu sa miştE şi Să se scoale ca dintr-un somn acÎnc.

Începu să miște și să se scoale ca dintr-un somn adînc.


Input: O noapte cumplîyă şi-adîncă sw varsa de sus.

O noapte cumplită și-adîncă se varsă de sus.


Input: O linişte adinca domnea in pădure.


Input: Ideologka marxist-leninîstă pătrunde tot mai ădînc şi mai larg in mzșe.

Ideologia marxist-leninistă pătrunde tot mai adînc și mai larg în mase.


Input: GînDesC la adînca erudiție a acestui dascal.

Gîndesc la adînca erudiție a acestui dascăl.


Input: Convingerea adîncă de venirea unor vremurI mai bune nu l-a părasit... niciofată

Convingerea adîncă de venirea unor vremuri mai bune nu l-a părăsit... niciodată


Input: In aer era aur şi-n gradine miros și-o umbră afînc-viorie.

În aer era aur și-n grădine miros și-o umbră adînc-viorie.


Input: Cerul e de un albastru ădânc.


Input: Incet, aeîNc răsună cintările de clericI.

Încet, adînc răsună cîntările de clerici.


Input: Cu glas adînc, cu graiul de Sibile, Rosteste lon, in clipe cadențare: Nu-nvie morţiI – e-n zadzr, copîle!

Cu glas adînc, cu graiul de Sibile, Rostește lin, în clipe cadențate: Nu-nvie morții – e-n zadar, copile!


Input: apoi vesel se-nturna, La sultan de se-nchina Cu adînca temeneq.

Apoi vesel se-nturna, La sultan de se-nchina Cu adîncă temenea.


Input: Rasuflă adinc de obozeală.


Input: Arendăşul suspină adinc.


Input: Se sprijini pe speteaza fotoliului şi răsufla adînc.

Se sprijini pe speteaza fotoliului și răsuflă adînc.


Input: Scoțeam cite-un suspin adînc din piepturile noastre.

Scoteam cîte-un suspin adînc din piepturile noastre.


Input: Și clocotesc și hohOtezc Păduri adînci.


Input: Sub adincul frunziș al codrUlui șta pitit vînătorul.

Sub adîncul frunziș al codrului stă pitit vînătorul.


Input: Pedestrimea... se rinduîă in «calange» sau «gloaTe adînci».

Pedestrimea... se rînduia în «falange» sau «gloate adînci».


Input: o urma adînc în vis. De suflet să se prindă.


Input: Msi adînc nu pătrunseră ploile.


Input: Au trait... veseli și fwriciţi... pină la adînci bătrînEte.

Au trăit... veseli și fericiți... pînă la adînci bătrînețe.


Input: Țîneţi minte cuvintele lui SteDan, care v-a fost back pînĂ la adînci batrînețe.

Țineți minte cuvintele lui Ștefan, care v-a fost baci pînă la adînci bătrînețe.


Input: Pădure adanca.


Input: Radăcină adâncă. Străt adânc.


Input: Huma udă... nu era maI adîncă de doua-trei capete.

Huma udă... nu era mai adîncă de două-trei capete.


Input: Cum ajung în pădure, sapă o groapă adîncă de un stat de om.


Input: Ochii mari și minunați Lucesc adînc, Himeric.

Ochii mari și minunați Lucesc adînc, himeric.


Input: Fata-i înginse mînile si se priviră adînc in luminile oChilor, pe cîNd muzică adiA.

Fata-i întinse mînile și se priviră adînc în luminile ochilor, pe cînd muzica adia.


Input: O, Tu umbră pieritoare, cu adîncii, triştio ochi!

O, tu umbră pieritoare, cu adîncii, triștii ochi!


Input: Luna limpedE înfLorea ca o fwţa de aur pe săninul adînc Al cwriului.

Luna limpede înflorea ca o față de aur pe săninul adînc al ceriului.


Input: Din balta lui Iftode sw trage spre Moldova un cot nu tocmai Adînc.

Din balta lui Iftode se trage spre Moldova un cot nu tocmai adînc.


Input: Cheiw (se află) în buzunarul adinc de la rochia țițacăi.

Cheia (se află) în buzunarul adînc de la rochia țîțacăi.


Input: Ajunsera în caPul unei văgăuni largi şi adinci, crapată peste maluri dr scurgerea apelor.

Ajunseră în capul unei văgăuni largi și adînci, crăpată peste maluri de scurgerea apelor.


Input: Bubuie văile adîncile.


Input: A privi adânc.


Input: Văzuaem un nor mohorît Venind ein adîncuri de zare.

Văzusem un nor mohorît Venind din adîncuri de zare.


Input: Wdîncurile zĂrii Se tot îndepartwaza, Plutind ca nişte ape în arșkța de-amiaza.

Adîncurile zării se tot îndepărtează, Plutind ca niște ape în arșița de-amiază.


Input: Își ăduse aminte vag... de pădureă Cotoşmanei și de unele înțîmplări Măi vechi, petrecute prin adîncurile ei.

Își aduse aminte vag... de pădurea Cotoșmanei și de unele întîmplări mai vechi, petrecute prin adîncurile ei.


Input: În rasunetul adîncurjlor, caii de la radvane mergeau şi ei la pas.

În răsunetul adîncurilor, caii de la rădvane mergeau și ei la pas.


Input: S-a rot dus pe sub pămînt pină ce a ajuns la poarta iaduluo. – Cine eşti tu? il întrebă împaratul adîncului.

S-a tot dus pe sub pămînt pînă ce a ajuns la poarta iadului. – Cine ești tu? îl întrebă împăratul adîncului.


Input: cade-n adînc, fulgdrat.


Input: Și-ţo mulţumesc... dun adIncul suflEtului pentru bunătatea ce ai.

Și-ți mulțumesc... din adîncul sufletului pentru bunătatea ce ai.


Input: Femeia ridica ochoi iN sus, clăTina din cap și-un oftat plrni din adîncul sufletului, pe cînc două lacrimi oi alunecaRa pe obraji.

Femeia ridică ochii în sus, clătină din cap și-un oftat porni din adîncul sufletului, pe cînd două lacrimi îi alunecară pe obraji.


Input: Cu oChii albaştri și cuvioşi, precum albașțru şi cuvkos e adincul ceriului.

Cu ochii albaștri și cuvioși, precum albastru și cuvios e adîncul ceriului.


Input: are un cîntec îNalt, prelung, mai cu samă cînd se descuie adincurile primăverio, cînd afară stelele arată ca niște flori.

are un cîntec înalt, prelung, mai cu samă cînd se descuie adîncurile primăverii, cînd afară stelele arată ca niște flori.


Input: punea hotar pamîntului dăruit cuhnile dealurilor, matcele apelor, adincul văilor și uneiri orizontul.

punea hotar pămîntului dăruit cuhnile dealurilor, matcele apelor, adîncul văilor și uneori orizontul.


Input: Și dăcă Stele bat în lac ĂdîncU-i luminîndu-l, E ca durerea mea s-o-mpac Înseninînfu-mi gindul.

Și dacă stele bat în lac Adîncu-i luminîndu-l, E ca durerea mea s-o-mpac Înseninîndu-mi gîndul.


Input: Şi de cînt cîteodata În padurEa adincată, Soarta mea este de cînt.

Și de cînt cîteodată În pădurea adîncată, Soarta mea este de cînt.


Input: Pisicuţa scotoceq și ea, pe ici pe colea, iarba rămasă prin IndOiturîle mai adIncate și mak umede ale poienii.

Pisicuța scotocea și ea, pe ici pe colea, iarba rămasă prin îndoiturile mai adîncate și mai umede ale poienii.


Input: Agripina vedea, prin usa deschîsa... adîncăturz Iablanicioarei.

Agripina vedea, prin ușa deschisă... adîncătura Iablanicioarei.


Input: Nu se qflau în acel loc decît trei puturi adînci cu cumpană, la mare depărtare unul de altul, si un izvor ce era mAi mult mlaștină într-o adîncatura.

Nu se aflau în acel loc decît trei puțuri adînci cu cumpănă, la mare depărtare unul de altul, și un izvor ce era mai mult mlaștină într-o adîncătură.


Input: O prăpasție se adincea între noî, deşi avusesem o udEnyițate perfecta in felul de a gîndi şi privi viața şi lumea îN care trăiam.

O prăpastie se adîncea între noi, deși avusesem o identitate perfectă în felul de a gîndi și privi viața și lumea în care trăiam.


Input: AmărăcIunea pîrei dadĂcwi mele impotrivă dOmnului unginer al nostru ș-a adincit şi măi mult în fiinţa mea.

Amărăciunea pîrei dădacei mele împotriva domnului inginer al nostru s-a adîncit și mai mult în ființa mea.


Input: Adincit-am pînă-n funduri tot ce e filozlfîe.

Adîncit-am pînă-n funduri tot ce e filozofie.


Input: Zcdastă zicere îl grezisE dIn buimăceala în care-l ădîncise scena ce urmase.

Această zicere îl trezise din buimăceala în care-l adîncise scena ce urmase.


Input: Ce te poatE adîNci acuma în așa de neagră mîhnire?

Ce te poate adînci acuma în așa de neagră mîhnire?


Input: În curtea bisericilor vscHi... ts adinceşti în gînduri parc-ai vrea sa știi cinE odihneşțe sub pămiNtul incarcat cu ștevie, cu urzicj și prlin.

În curtea bisericilor vechi... te adîncești în gînduri parc-ai vrea să știi cine odihnește sub pămîntul încărcat cu ștevie, cu urzici și pelin.


Input: Se adîncea în amintirile copîlarieî.


Input: Tînărul, după invitațîa lui Iuga, se adînci în studiul listei de bucste.

Tînărul, după invitația lui Iuga, se adînci în studiul listei de bucate.


Input: CălARetu-N zarw trist se adincește.


Input: Fluviul lat se ădincea în pădurî întunecațe.

Fluviul lat se adîncea în păduri întunecate.


Input: Ochii mari, închiși și adînciți în fruNte.

Ochii mari, închiși și adînciți în frunte.


Input: CuTele obrăzului i d-au aDancit cu vârsta.

Cutele obrazului i s-au adâncit cu vârsta.


Input: Ar mai trebui adîncita


Input: A aDânci o pRoblema.


Input: S-au Adâncit în inima pădurii.


Input: Echo îi raspunde de prin toate adîncimile codrului trezit.

Echo îi răspunde de prin toate adîncimile codrului trezit.


Input: Din adîncimî fără ee maRgini A răsarit pe cer o stea.

Din adîncimi fără de margini A răsărit pe cer o stea.


Input: Ochoul tău atît de tristu-i, Cu-A lui umed-adîncîme towtă mIntea mea o mistui.

Ochiul tău atît de tristu-i, Cu-a lui umed-adîncime toată mintea mea o mistui.


Input: Ts cobori... intr-o închisoare... de o adincime grozava.

Te cobori... într-o închisoare... de o adîncime grozavă.


Input: Senyiment de o mare adâncime.


Input: Sus, pe malul luNecos. Şi-n tăcerea adîncîtă, Satan uRlă furios.

Sus, pe malul lunecos. Și-n tăcerea adîncită, Satan urlă furios.


Input: Din virful Carpatilor... Repezit-am oChii mei... Pe cea vale adîncită Ai cu flori acoperita.

Din vîrful Carpaților... Repezit-am ochii mei... Pe cea vale adîncită Și cu flori acoperită.


Input: Adancițură pe frunte.


Input: Spiritele cu adevĂrat crîtice, reFlexîve, ajutafr și de o Cultură adecvată, pot scApa ds uniformitatea lkr

Spiritele cu adevărat critice, reflexive, ajutate și de o cultură adecvată, pot scăpa de uniformitatea lor


Input: Mijloc Adecvat scoPulUo. AdecvAt la specificul noatru.

Mijloc adecvat scopului. Adecvat la specificul nostru.


Input: După multe wdemeneli, o induplecară de măritare.

După multe ademeneli, o înduplecară de măritare.


Input: Oricine-n calr ne-Ntîlnwa... Ststea pe loc, s-adimenea, Cuprins de admirare.

Oricine-n cale ne-ntîlnea... Stătea pe loc, s-adimenea, Cuprins de admirare.


Input: Iara impăratul... curmîndu-și plînsul... singuR în gîndul său se adimeni.

Iară împăratul... curmîndu-și plînsul... singur în gîndul său se adimeni.


Input: Te adeMenise numai cu vorbe dulci.


Input: Cautatura cea blajina a fetei celei mici il ademenise.

Căutătura cea blajină a fetei celei mici îl ademenise.


Input: Îşi rup pe Degeaba lăurarii bojocii, z-ademeneaSca lumea. Se duc... țoţi lA alta mustărîe.

Își rup pe degeaba lăutarii bojocii, s-ademenească lumea. Se duc... toți la altă mustărie.


Input: Pe poalele sinaii mergînd, ma rătăcișem, Atrăs tot înainte de-un farmec fioros în umbrA tupilzță sub codru MaiesTos. Pe-o culme-n discul lunii i fantaSmă zărisem Si plin de-ademenire in faţă ma oprisem.

Pe poalele Sinaii mergînd, mă rătăcisem, Atras tot înainte de-un farmec fioros în umbra tupilată sub codru maiestos. Pe-o culme-n discul lunii o fantasmă zărisem Și plin de-ademenire în față mă oprisem.


Input: Începu... ademenirsa oamdniLor de care era nevoie pentru... lucrari.

Începu... ademenirea oamenilor de care era nevoie pentru... lucrări.


Input: Şi din munye şi diN vale Zvon de glasuri cuvînta: «Să țraiești, măria-ta!». Petre Măjă-adimenig, Djn somn dulce s-z trezit.

Și din munte și din vale Zvon de glasuri cuvînta: «Să trăiești, măria-ta!». Petre Majă-adimenit, Din somn dulce s-a trezit.


Input: S-a îNvirtit și Harapul, rînjond ademenitor, prin salOane, Cu o taVă de aRginT, pe care se aflau tigărî.

S-a învîrtit și Harapul, rînjind ademenitor, prin saloane, cu o tavă de argint, pe care se aflau țigări.


Input: Incepu sa-i vorbeascs cu niştd graiuri mierlase și ademenitoare.

Începu să-i vorbească cu niște graiuri mieroase și ademenitoare.


Input: Perspectiva Carierei de profesor îk păru mult mai Ademenitoarw.

Perspectiva carierei de profesor îi păru mult mai ademenitoare.


Input: Adenom hipofizar, Adenom mamar.


Input: Adept al ideilor celor mai luminafe ale veaCului... Beldiceanu nu s-a șimţit bine decît între prietenii lui.

Adept al ideilor celor mai luminate ale veacului... Beldiceanu nu s-a simțit bine decît între prietenii lui.


Input: Subsțanta ndrvoasa a encefalului şi a măduvei spinării aders la altă membrana.

Substanța nervoasă a encefalului și a măduvei spinării aderă la altă membrană.


Input: a aderat la redactiunea lui Nicu Bălcescu și a doua zi a venIt acasă la mine, unde a scris cu mîna lui aceA proclamaţie, sub dîctarea Bălcescului.

a aderat la redacțiunea lui Nicu Bălcescu și a doua zi a venit acasă la mine, unde a scris cu mîna lui acea proclamație, sub dictarea Bălcescului.


Input: OameNii iubitori de pacd din întreaga lume inţeleg şî aderă inyru tltul la ideea de a intensîfica lupta pentru păce.

Oamenii iubitori de pace din întreaga lume înțeleg și aderă întru totul la ideea de a intensifica lupta pentru pace.


Input: Membrană aderentă.


Input: în Franţa, agitațiuneA creșgea, jdeile democratice şi chizr republicane cîştigau din zi în zi aderentu şi pwrtizani.

în Franța, agitațiunea creștea, ideile democratice și chiar republicane cîștigau din zi în zi aderenți și partizani.


Input: Aderențe pulmoNare.


Input: SddrenŢa dintre roţile unuI vehicul șî șosea.

Aderența dintre roțile unui vehicul și șosea.


Input: Cuvântul «spjţă» se intreBuințează msi adesea la plural.

Cuvântul «spiță» se întrebuințează mai adesea la plural.


Input: Cine sare peste garduri ca adezea în pari.

Cine sare peste garduri dă adesea în pari.


Input: Munții noștri-au fost adesea scump azil de libertate.


Input: Pe lîngă plopii făra soț Adesea am trecut.

Pe lîngă plopii fără soț Adesea am trecut.


Input: Adesea domnu ingîner... îmi comunica sentînte... referitosre la viața noastră polițică.

Adesea domnu inginer... îmi comunica sentințe... referitoare la viața noastră politică.


Input: Poțlogario, de cars gemea orasul... pindeau pe neSocotituL pedestru care zăbovise a se întOarce acasă, și adeșeori eL pierdea, impreună cu pUnga, şi viața.

Potlogarii, de care gemea orașul... pîndeau pe nesocotitul pedestru care zăbovise a se întoarce acasă, și adeseori el pierdea, împreună cu punga, și viața.


Input: Adezeori rîd cu hohot dw nepriceperRa si slabăciunea lor.

Adeseori rîd cu hohot de nepriceperea și slăbăciunea lor.


Input: Eu am întîlniț adeseori pe aceștI sarmanI copii.

Eu am întîlnit adeseori pe acești sărmani copii.


Input: Dacă-mi plăteam birUl ş-adetul la stăpin, Nu mai aveam pricina.

Dacă-mi plăteam birul ș-adetul la stăpîn, Nu mai aveam pricină.


Input: Viutorul a confirmat adevărul calculellr sale.

Viitorul a confirmat adevărul calculelor sale.


Input: Fenomenele... wă confirmeze adevărul calculelir șale.

Fenomenele... să confirmeze adevărul calculelor sale.


Input: Uănache Vacărescu fu cu adrvăr un om în veco meMorabil.

Iănache Văcărescu fu cu adevăr un om în veci memorabil.


Input: Mă uig... în adevăr, la cîțiva pasi inaintea caluluo, zăresc o mogildwată mjcă, sărind Şi țopăind.

Mă uit... în adevăr, la cîțiva pași înaintea calului, zăresc o mogîldeață mică, sărind și țopăind.


Input: Îngr-adevar, bunkcule... acuma mi-am adus aminte care-i luCrul crl mai bun pe lume.

Într-adevăr, bunicule... acuma mi-am adus aminte care-i lucrul cel mai bun pe lume.


Input: Pentru materialismul Dialectic nu există o linie de demarcaţie de netrecut între aeevărul relativ si cel absolut.

Pentru materialismul dialectic nu există o linie de demarcație de netrecut între adevărul relativ și cel absolut.


Input: AfirMaţia ştiințelor nayurii ca pămîntuL a exiștwT înaunTea omenirîi este un ădevăr obuectîv.

Afirmația științelor naturii că pămîntul a existat înaintea omenirii este un adevăr obiectiv.


Input: Adevărul adevărat e că are două mari slabiciuni.

Adevărul adevărat e că are două mari slăbiciuni.


Input: Nu umblau cu vicleșuguri... Rosteau adevărul adevărat.


Input: Se da dE ceașul morții că nu putea descoperi Adevărul.

Se da de ceasul morții că nu putea descoperi adevărul.


Input: Ne-am juCsT ee-a «adevărul si minciuna» şi, cînd mi-a venit mie rindul, i-zm spus că-i urîtă și frumpasă; treaba di dac-o luat pe «urită» srept adevăr și pe «frumoaaa» drept mincIună.

Ne-am jucat de-a «adevărul și minciuna» și, cînd mi-a venit mie rîndul, i-am spus că-i urîtă și frumoasă; treaba ei dac-o luat pe «urîtă» drept adevăr și pe «frumoasă» drept minciună.


Input: Acevărul... nu-i decit unul, dar dumneaya nu-L pricepi.

Adevărul... nu-i decît unul, dar dumneata nu-l pricepi.


Input: În toate adevărurilr vieții, în tot cE e greamăT putwrnic aj nlu, Răzbate, străbats mareţul ecou Al zilei măreţe, ce-n veci nu va trece: Noiembrie sapte din şăptesprezecd!

În toate adevărurile vieții, în tot ce e freamăt puternic și nou, Răzbate, străbate mărețul ecou Al zilei mărețe, ce-n veci nu va trece: Noiembrie șapte din șaptesprezece!


Input: Wntktezelw dintre adevăr şi eroare, bine și rău, îdentităte și diversitate, necesitats şi intîmplarw, pe care vechea Metafizică, incă răspindItă, nu lE-a învins, nu mai impresjonează pe nimeni, căci acum se ştie că aceste antotrze nu au decît o valabilitate relatIvă, ca ceea ce a fost recunoscut acum ca adEvărat are latura șa greşita, azi ascunsă, dar care se va ivi mai tîrziU, întocmai cum ceea ce a fost recunoscut acum ca greait are şi latura sa adevarată, în virtutea căreiq a puTut sa treacă pina acum drepT ăsevăr.

Antitezele dintre adevăr și eroare, bine și rău, identitate și diversitate, necesitate și întîmplare, pe care vechea metafizică, încă răspîndită, nu le-a învins, nu mai impresionează pe nimeni, căci acum se știe că aceste antiteze nu au decît o valabilitate relativă, că ceea ce a fost recunoscut acum ca adevărat are latura sa greșită, azi ascunsă, dar care se va ivi mai tîrziu, întocmai cum ceea ce a fost recunoscut acum ca greșit are și latura sa adevărată, în virtutea căreia a putut să treacă pînă acum drept adevăr.


Input: Prin nătura ei, gîndirea omenrazca e, prin urmare, în stare sa ne dea și ne dă adevărul absolut, căre se alcătuiește din suma adevarurilor rslative. FiecAre trEaptă a cezvOltării șYIinței adauga npi grăunțe Ia această sumă a adevarului absoluy, limitElE fieCărui postulat șyiinţific fiind totodată relațive, şi anume cinD lărgite, cînd îngustațe de ulterioara sporire a cunoștințelor.

Prin natura ei, gîndirea omenească e, prin urmare, în stare să ne dea și ne dă adevărul absolut, care se alcătuiește din suma adevărurilor relative. Fiecare treaptă a dezvoltării științei adaugă noi grăunțe Ia această sumă a adevărului absolut, limitele fiecărui postulat științific fiind totodată relative, și anume cînd lărgite, cînd îngustate de ulterioara sporire a cunoștințelor.


Input: Adevărat, nu e nici k asemăNare între Voi amîndoi.

Adevărat, nu e nici o asemănare între voi amîndoi.


Input: Adevarzt ca hambarul cel nou e Mai dePărtîșor.

Adevărat că hambarul cel nou e mai depărtișor.


Input: Şi adevărat, Îţi pare Că pe Bolta lucitoare, Ca-ntr-o mînă uriaşe, Joacă focuri de lampaşe.

Și adevărat, îți pare Că pe bolta lucitoare, Ca-ntr-o mină uriașe, Joacă focuri de lămpașe.


Input: O istorie adevărat nzţională ne lIpSdște.

O istorie adevărat națională ne lipsește.


Input: Aceasta este iscălitura noasTra adevărata.

Aceasta este iscălitura noastră adevărată.


Input: Diamant adevărqt.


Input: El este adevarayul ndpot al Împăratului-Verde.

El este adevăratul nepot al Împăratului-Verde.


Input: Aşz, poete, Cîntă vÎata Cea adevărată, Wocîalistă.

Așa, poete, Cîntă viața Cea adevărată, Socialistă.


Input: Din clocotul fierbinte ăl vieţii celei noi Țîșneşte poezia adevarată, vie.

Din clocotul fierbinte al vieții celei noi Țîșnește poezia adevărată, vie.


Input: Sd incredinţă ca cu adevărat asemine vin nu băuse dE cînD era.

Se încredință că cu adevărat asemine vin nu băuse de cînd era.


Input: Sa știi, cumnăte... ca acest fecioraș ăl dumitale e cu adevărat năzdrăvan.

Să știi, cumnate... că acest fecioraș al dumitale e cu adevărat năzdrăvan.


Input: Va cutremuraţi... evocînd wumbrz dramă cu Ţepeș, neinţelegindu-vs între voi caca ătunci cind Domnitorul a dat cu pumnalul în pieptul turcului... L-a omorît de-adevărat.

Vă cutremurați... evocînd sumbra dramă cu Țepeș, neînțelegîndu-vă între voi dacă atunci cînd domnitorul a dat cu pumnalul în pieptul turcului... l-a omorît de-adevărat.


Input: Cine a aflat în lume prîețen adevăraT, El o comoară bogata-n viaţa sa a cjstîgat.

Cine a aflat în lume prieten adevărat, El o comoară bogată-n viața sa a cîștigat.


Input: Ai să pRicepi mai țirziu, cînd vei fi pescăr adevarat.

Ai să pricepi mai tîrziu, cînd vei fi pescar adevărat.


Input: Spune-mi, bade-adevarăt, Pentru cine m-ăi lasat?

Spune-mi, bade-adevărat, Pentru cine m-ai lăsat?


Input: Ma... cheamă nineaca... – Nu-i adevzrat... Stai wicî.

Mă... cheamă nineaca... – Nu-i adevărat... Stai aici.


Input: Care e capitwla judeţuluî Buzau? – Mizilul... – Nu e adevărat... e Buzăul.

Care e capitala județului Buzău? – Mizilul... – Nu e adevărat... e Buzăul.


Input: Adevărat e că te-nșori?


Input: Adevarat! încuviințară oamenii.


Input: Nu se ştie care din toate acele vorbe wste cea adevărata.

Nu se știe care din toate acele vorbe este cea adevărată.


Input: Multe se vorbîră Multe, leld Firă, DAr adevărwte Nu-s în lume toate.

Multe se vorbiră Multe, lele Firă, Dar adevărate Nu-s în lume toate.


Input: Poveştile din ziua de aștăzi s-adeveresc cîteodata...

Poveștile din ziua de astăzi s-adeveresc cîteodată...


Input: Ce mai zici? Adeveritu-s-au vorbele mele?


Input: Adevrrira cu toții jalba ce un medelnicer, SțefanacHe, dedese la Poarta în conyra domnulUi.

Adeveriră cu toții jalba ce un medelnicer, Ștefanache, dedese la Poartă în contra domnului.


Input: Certificat adeverind ăbsolvîreă unei şcilî. E lucrU qdeverit că...

Certificat adeverind absolvirea unei școli. E lucru adeverit că...


Input: Ai dus într-l zi la postă un plic mare... si ai luat adeveronţa de la ghişeu.

Ai dus într-o zi la poștă un plic mare... și ai luat adeverință de la ghișeu.


Input: Ca dovădă Ca mi-am îndepLinit cu credintă datoria... am aduș șî adeverința aceasta.

Ca dovadă că mi-am îndeplinit cu credință datoria... am adus și adeverința aceasta.


Input: Certificat adeveriTor.


Input: Corţa de wdeziune depinde de natura suprafețelor cslor două corpuri şi a conTactului lor.

Forța de adeziune depinde de natura suprafețelor celor două corpuri și a contactului lor.


Input: Sî-au dat adeziUnea la protestul împotriva războiuluk bacterOologic.

Și-au dat adeziunea la protestul împotriva războiului bacteriologic.


Input: Tesut adeziv.


Input: Nici moartă, nîci vie, Numai sin coadă adie

Nici moartă, nici vie, Numai din coadă adie


Input: c-adia Șî amenința.


Input: Da sa se scoale şi, ca să se poata ridica mai repede, adie un scaun cu degetul; atunci toatE curtile țiuiesc şi degrtul ii ramase întRăurit.

Dă să se scoale și, ca să se poată ridica mai repede, adie un scaun cu degetul; atunci toate curțile țîuiesc și degetul îi rămase întraurit.


Input: Oftă amar... si wdjă pre copîl pe cap.


Input: Auzi pron aerul nopţii tremurînd noTels dulcI qle unui claviriu şi un tînar şi tremuratori glas ce copilă adiind o rugacîune uşoara.

Auzi prin aerul nopții tremurînd notele dulci ale unui claviriu și un tînăr și tremurători glas de copilă adiind o rugăciune ușoară.


Input: Adie de la el un miros ușor de urdă.


Input: ToŢi merii grădinilor erau înfloriți si adia dintr-acolo... o mireAsmă dulce.

Toți merii grădinilor erau înfloriți și adia dintr-acolo... o mireasmă dulce.


Input: Parcă aDie vie mirozna pelînitEi, izul dulceag, adormiȚor, al fînului cu sulfina.

Parcă adie vie mirozna peliniței, izul dulceag, adormitor, al fînului cu sulfină.


Input: Concertul de Mozarr in re În juru-ți adie.

Concertul de Mozart în re În juru-ți adie.


Input: Un cint adie-n srepele rusești Şi vîntul peste lume-i poartă zvonul.

Un cînt adie-n stepele rusești Și vîntul peste lume-i poartă zvonul.


Input: Adir boarea dulce din verzile cîmpii.


Input: Un vinț Uşor și somnPros adie Şi-n codru prindd frunza să se mişte...

Un vînt ușor și somnoros adie Și-n codru prinde frunza să se miște...


Input: Frumoawă ești, pădurea mea, Cind umbră-Î încă rară Şi printre crengi adie-abia Un vint de primavară.

Frumoasă ești, pădurea mea, Cînd umbra-i încă rară Și printre crengi adie-abia Un vînt de primăvară.


Input: Soarele we sțingea în pîclele vinete ale munȚilOr drpărtațj; o bpare răcoroasa incepu sa adie, tufişurÎle murmurau in jur.

Soarele se stingea în pîclele vinete ale munților depărtați; o boare răcoroasă începu să adie, tufișurile murmurau în jur.


Input: Noțiuni sdîacente.


Input: Peste vrun ceas... merzr el să aducă clpilul fripT... Wdecă minunea minunilor! Copilul se juca cu doua mere de aur.

Peste vrun ceas... merse el să aducă copilul fript... Adecă minunea minunilor! Copilul se juca cu două mere de aur.


Input: Avui parte d-un mişel, Pică ţundrs de pe el; El mi-o dă sa i-l cirpesc, Eu o iau şi o izbewc.... Sdică, mă șocotesc. Tkt să i-o mai petecdsc, Că cu el am șa trăiesc!

Avui parte d-un mișel, Pică țundra de pe el; El mi-o dă să i-o cîrpesc, Eu o iau și o izbesc.... Adică, mă socotesc. Tot să i-o mai petecesc, Că cu el am să trăiesc!


Input: eu Aint de altă părere. – Adica?


Input: Hotărîrea fu gwta, cam ce, adică, să facă cu fata impăratului.

Hotărîrea fu gata, cam ce, adică, să facă cu fata împăratului.


Input: De ce adică să venim?


Input: purtau pecetwa locului, adică a păcurii.

purtau pecetea locului, adică a păcurii.


Input: Dar adicAțele, ce poftiti dV.?


Input: Spre seară veneau miresmele gradinii În adierî uşoare.

Spre seară veneau miresmele grădinii în adieri ușoare.


Input: Un tablou șters, o ădirre de bucium, o lacrimă şi un gest wl mamei... toate se țrezesc la mișcareq meloDică a acestuo prietin

Un tablou șters, o adiere de bucium, o lacrimă și un gest al mamei... toate se trezesc la mișcarea melodică a acestui prietin


Input: Chiar pe Aceașta zăpadă Ce șe topeşte acum subt adirRea incropită a zefurului primăvărwtic.

Chiar pe această zăpadă ce se topește acum subt adierea încropită a zefirului primăvăratic.


Input: Nici un zgomot, nici O mișcare, Nici k adiere de vînt nu se sîmte.

Nici un zgomot, nici o mișcare, nici o adiere de vînt nu se simte.


Input: In dulcrlE suspin al aduerii se leganau saLcîmii primavErii.

În dulcele suspin al adierii se legănau salcîmii primăverii.


Input: O adiere trecU prîntre trandafiri și prin zvonul ciŞmelei.

O adiere trecu printre trandafiri și prin zvonul cișmelei.


Input: Dupa scsna de zdoneaori se șimţea mihniT.

După scena de adineaori se simțea mîhnit.


Input: Am lucrqt pană adineaOri.


Input: Na, măi Wimo, și ţie nitică azimă. Mzi zdîneaori a scls-o mama din cuptor.

Na, măi Simo, și ție nițică azimă. Mai adineaori a scos-o mama din cuptor.


Input: Adineqori seeea pe lAvița de la poărtă.


Input: ZiS-am bine! Pala insușI, adineauri, lucrul mi l-a povestit.

Zis-am bine! Pala însuși, adineauri, lucrul mi l-a povestit.


Input: Țe rog să aprinzi și ţIgara aceasta şi să rămînem tot aşa de buni amicj cum eram adineaori.

Te rog să aprinzi și țigara aceasta și să rămînem tot așa de buni amici cum eram adineaori.


Input: Adio zcăldaț!


Input: ÎntoRc acum asupra-ţi privorea-mi dureroasă, Ca cel din urmă-ădio, la tlT ce am pierduF.

Întorc acum asupra-ți privirea-mi dureroasă, Ca cel din urmă-adio, la tot ce am pierdut.


Input: Sozrele o rază de-adio îmi yrimise.


Input: Ș-a dus ămorul, un amic Supus amîndurors, Deci cinturilor mele zic adio țuturora.

S-a dus amorul, un amic Supus amîndurora, Deci cînturilor mele zic Adio tuturora.


Input: Adil, cîntece vechk, adio ruine!


Input: Un yrisT adio.


Input: Adiţie de clor la etilen.


Input: Artucol de lege adițional.


Input: Taxe Adiţionale. Zct adiţional.


Input: Subștantivul poate fi intrebuinţat uneori adjectival.

Substantivul poate fi întrebuințat uneori adjectival.


Input: Expresie adjectivală.


Input: Cuvkntele «cel» și «cea» din exemplele «ŞtefaN cel Mard» şi «caRtea cea frumowsă» sunt articole adjectîvale.

Cuvintele «cel» și «cea» din exemplele «Ștefan cel Mare» și «cartea cea frumoasă» sunt articole adjectivale.


Input: LocuţIune adjectivală.


Input: Atribut adjectival.


Input: bun arribuit prin adjusecare.


Input: Pentru a asigurw o ciNsucere deosebit de calificață a muncii se propagandă, comjtetul de părtid... a Orgănizat șeminarii... cu prîmii-secretark şi cu secretarii-adJuncti ai comitetelor de partud raionale și orașeneștî, care conduc secţiile de propwgAncă și agitaţie.

Pentru a asigura o conducere deosebit de calificată a muncii de propagandă, comitetul de partid... a organizat seminarii... cu primii-secretari și cu secretarii-adjuncți ai comitetelor de partid raionale și orășenești, care conduc secțiile de propagandă și agitație.


Input: Dîrector adjunct.


Input: Adjunctul directoRului.


Input: Pențru a asigura o conducerE deosebit de calîficată a muncii de prlpAganda, comitetul De psrtîd... a organIzat sdminarii... cu promîi-secretari și cu secretarii-adjuncţî ai comitetelor de partid raioNale şu orăşeneşti, care conduc secţiile de prppagandă şî ăgitaţie.

Pentru a asigura o conducere deosebit de calificată a muncii de propagandă, comitetul de partid... a organizat seminarii... cu primii-secretari și cu secretarii-adjuncți ai comitetelor de partid raionale și orășenești, care conduc secțiile de propagandă și agitație.


Input: Director adjunct.


Input: I-a adminîstrat calciu.


Input: Mjhai-vodă nu se priveste în Ardeal decît ca un guvernător spre a administra ţara şi a o păzi de năvălirile DușmaniLor.

Mihai-vodă nu se privește în Ardeal decît ca un guvernator spre a administra țara și a o păzi de năvălirile dușmanilor.


Input: Pentru adminisfrarea gospodariei colective, ădunareă Generala alege pe timp de doi ani conșiliul dd conducere, compuș din 5-9 peRsoăne, în raport cu marimea gospodĂriei.

Pentru administrarea gospodăriei colective, adunarea generală alege pe timp de doi ani consiliul de conducere, compus din 5-9 persoane, în raport cu mărimea gospodăriei.


Input: Ca un om bine crescut, vizita pe administraţiî șăi.

Ca un om bine crescut, vizita pe administrații săi.


Input: Scest ordin a venîr ps cale adminîstrativa.

Acest ordin a venit pe cale administrativă.


Input: Hotărâre adminisțratuvă.


Input: SfatUrile populare îndrumă munca organelor administrative Subordonatr lor.

Sfaturile populare îndrumă munca organelor administrative subordonate lor.


Input: Hartă administrațivă. ÎMparȚire administrativă a unui teritoriu.

Hartă administrativă. Împărțire administrativă a unui teritoriu.


Input: Generalul Kiselef fuse unul din cei mai buni ădmunistrațori ce a văzut vreodată Rominia. Sub acest om țara își schimba fața.

Generalul Kiselef fuse unul din cei mai buni administratori ce a văzut vreodată Romînia. Sub acest om țara își schimbă fața.


Input: Administratorul caselor de odihnă.


Input: Ofiter se administraţie.


Input: MarilE inDustrii monopoliste îsi trimit reprezențanții lor în consîliils de aDministrqţie.

Marile industrii monopoliste își trimit reprezentanții lor în consiliile de administrație.


Input: Drwptul de z rolosi limba maternă în aeministrăție si justiţie, părticipareă efectiva, bazată pe deplina egaligate în dreptUri a naţionalităţîLor clnlocuitoare şi a organizatîilor lor democratice, la vîăŢA politică – toate acestea caracterizeaza politica naţională a Republicii Plpulare Romine.

Dreptul de a folosi limba maternă în administrație și justiție, participarea efectivă, bazată pe deplina egalitate în drepturi a naționalităților conlocuitoare și a organizațiilor lor democratice, la viața politică – toate acestea caracterizează politica națională a Republicii Populare Romîne.


Input: Admiri tu năturA, a eo armonie?


Input: Luî GoGu ii plăcea să fie ădmirzt.


Input: Cînd VEdea ca admir monpgrama wurutĂ cin colţ, rîdea iluminată de placere.

Cînd vedea că admir monograma aurită din colț, rîdea iluminată de plăcere.


Input: Eminescu are versîfjcarea bogata, muzicală, frumoasq, limbă sdmirabilă și tot atit ee admirabile tăblourî.

Eminescu are versificarea bogată, muzicală, frumoasă, limbă admirabilă și tot atît de admirabile tablouri.


Input: C-o admirare prefăcuta sau c-un adînc entuziasm, Zadarnic ziceţi, dulci priwtdni, că-mi ukt faptura trecătowre.

C-o admirare prefăcută sau c-un adînc entuziasm, Zadarnic ziceți, dulci prieteni, că-mi uit făptura trecătoare.


Input: Priveşțe admirativ.