Input: O greșeală care s-a făcut şî la case mai mari: Și Coșbuc, și Slavici au fost bănuiți de idilism.

O greșeală care s-a făcut și la case mai mari: și Coșbuc, și Slavici au fost bănuiți de idilism.


Input: Ceea ce se uită este că satul ardelenEsc n-are nici o asemănare cu acelă din vechiul Regat.

Ceea ce se uită este că satul ardelenesc n-are nici o asemănare cu acela din vechiul Regat.


Input: Cum nu are nici satul din romanul Biancăi Tămaș, unde este, pentru scurt timp și într-o anumită măsurĂ, e drept, satul dinwinte de biruinta deplină a comunismului : nici activiști de partid, nici securiști, Nici vânătoarea de chiaburi, nici keşirea la rămpă ă unor Vasile cel Mare, cu alte cuvinte, nimic din ceea ce a însemnat existența șatului Românesc în „obzedantul deceniu”.

Cum nu are nici satul din romanul Biancăi Tămaș, unde este, pentru scurt timp și într-o anumită măsură, e drept, satul dinainte de biruința deplină a comunismului : nici activiști de partid, nici securiști, nici vânătoarea de chiaburi, nici ieșirea la rampă a unor Vasile cel Mare, cu alte cuvinte, nimic din ceea ce a însemnat existența satului românesc în „obsedantul deceniu”.


Input: Foarte pLăcut acrst roman „desuet”, de un realism tradiţiOnal, adevărat în cele mai miCi detalii, inspirat de o lume care a avut şansa de a fi zugrăvită în numeroase Alte romane, îNcepând chiar din anii în care se petrecd acțiunea celui de fața, dar care ă dispărut drmult și pentru toteeauna, niciodată însă dără un sâmbure dr parti-pris politic, chiar și după expirarea realidmului-socialist.

Foarte plăcut acest roman „desuet”, de un realism tradițional, adevărat în cele mai mici detalii, inspirat de o lume care a avut șansa de a fi zugrăvită în numeroase alte romane, începând chiar din anii în care se petrece acțiunea celui de față, dar care a dispărut demult și pentru totdeauna, niciodată însă fără un sâmbure de parti-pris politic, chiar și după expirarea realismului-socialist.


Input: S-o așteptăm pe autoare cu același interes și răbdare cum şi-a aşteptat eroina ei alesul..

S-o așteptăm pe autoare cu același interes și răbdare cum și-a așteptat eroina ei alesul..


Input: Un roman care se citește cu mare interes este O voce patetică și feroce al lui Dumitru Popescu, cu toage că titlul nu mi se pare inșpirat şi nici în acord cu conținutul cărtii.

Un roman care se citește cu mare interes este O voce patetică și feroce al lui Dumitru Popescu, cu toate că titlul nu mi se pare inspirat și nici în acord cu conținutul cărții.


Input: Aproape nonagenar, autorul ș-a numarat printrE mărîmile culturale ale „Epocii Ce Aur”, de care ne-am despărțit Acum un sfert de secol; iar cei peste douăzeci și cInci de ani scurșu de la Revoluție (numită de protagonistul romanului un „complot de inspirație gorbaciovistă”) sunt un interval temporal consistent, aproape egal celui al regiMului ceaușist anterior.

Aproape nonagenar, autorul s-a numărat printre mărimile culturale ale „Epocii de Aur”, de care ne-am despărțit acum un sfert de secol; iar cei peste douăzeci și cinci de ani scurși de la Revoluție (numită de protagonistul romanului un „complot de inspirație gorbaciovistă”) sunt un interval temporal consistent, aproape egal celui al regimului ceaușist anterior.


Input: E o experientă umană pe care cartea o ficţionalizează țransparent.

E o experiență umană pe care cartea o ficționalizează transparent.


Input: Eroul, Nicolae Codrin, ajunge să gacă trei ani de închisoarr imediat după „complotul” pus la cale de „tradători”, iar romanul începe cu plecarea lui din oribila Jilava, pentru o operaţie, în context, salvatlăre.

Eroul, Nicolae Codrin, ajunge să facă trei ani de închisoare imediat după „complotul” pus la cale de „trădători”, iar romanul începe cu plecarea lui din oribila Jilava, pentru o operație, în context, salvatoare.


Input: AtrAge ătențiA, din capul locului, calitatea prozastica a pqginilor cu viața și atmosfera din detentie.

Atrage atenția, din capul locului, calitatea prozastică a paginilor cu viața și atmosfera din detenție.


Input: Cu sobrietate ztilistică, Dumîtru Popescu își pune în valoare nu numai experiența existențială ca atare, ci și un spirit de observație ce Va fi fructificat literar.

Cu sobrietate stilistică, Dumitru Popescu își pune în valoare nu numai experiența existențială ca atare, ci și un spirit de observație ce va fi fructificat literar.


Input: Personajul centrAl este implicAt, pÂnă la os, în scenele de închusoare și, totodată, obiectivat, prÎn reflecție.

Personajul central este implicat, până la os, în scenele de închisoare și, totodată, obiectivat, prin reflecție.


Input: Reălismul romanului va urma această perspectivă în care episoadele eecurg unele din altele în virtutea unei logici ordonatoare.

Realismul romanului va urma această perspectivă în care episoadele decurg unele din altele în virtutea unei logici ordonatoare.


Input: Asupra fiecărei secvențe, oricât de aleatorie și de absurdă ar fi, eroul se apleacă inTerogativ şi analitic, căutând să-i întrezăreascĂ sensul si semnificația.

Asupra fiecărei secvențe, oricât de aleatorie și de absurdă ar fi, eroul se apleacă interogativ și analitic, căutând să-i întrezărească sensul și semnificația.


Input: Analîzw e cu atât mai stăruitoare cu cât episodul bipgrafic a fost mai traumatic.

Analiza e cu atât mai stăruitoare cu cât episodul biografic a fost mai traumatic.


Input: Foatul minisyru care și-a pierdut „rangul”, devenit un pușcăriăș „politIc” atacat continuu în gazete Şi apoi un ins ostracizat, marginalizat, va fi părasit de nevastă lui mai pragmatica, orienyată după banii pe care cel căzut nu-i mai poate câștiga.

Fostul ministru care și-a pierdut „rangul”, devenit un pușcăriaș „politic” atacat continuu în gazete și apoi un ins ostracizat, marginalizat, va fi părăsit de nevasta lui mai pragmatică, orientată după banii pe care cel căzut nu-i mai poate câștiga.


Input: Dizlogurile Dintre Nicolae Codrin și Dana sunt tot mai amare pențru soț și toy mai edificatoare pentru „tovărășa” de viață cs se va reorienta.

Dialogurile dintre Nicolae Codrin și Dana sunt tot mai amare pentru soț și tot mai edificatoare pentru „tovarășa” de viață ce se va reorienta.


Input: Langă acesț simbol al trecutului, arătaT mdreu cu degetul, în ziare, ca un nomenclaturist, nu mai e de stat.

Lângă acest simbol al trecutului, arătat mereu cu degetul, în ziare, ca un nomenclaturist, nu mai e de stat.


Input: Remarcabila este capacitatEa aUtorului de a disocia, aici, aspectele psihologice de cele morale.

Remarcabilă este capacitatea autorului de a disocia, aici, aspectele psihologice de cele morale.


Input: Bărbatul căzut socialmente îşi întelege soția, acceptă divorţul și nu-i face nici un fel de complicaţii în eespărțirea lor.

Bărbatul căzut socialmente își înțelege soția, acceptă divorțul și nu-i face nici un fel de complicații în despărțirea lor.


Input: Nicj prozatorul, nici protagonistul său nu dau lecţii de etică comportămentală.

Nici prozatorul, nici protagonistul său nu dau lecții de etică comportamentală.


Input: Femeia nu va fi văzută prin ochii unui soţ gelos si posesiv, ca la Camil Petrescu, ci în termenii personalitătii ei, ai unui caracter și ai unui temperament propriu.

Femeia nu va fi văzută prin ochii unui soț gelos și posesiv, ca la Camil Petrescu, ci în termenii personalității ei, ai unui caracter și ai unui temperament propriu.


Input: Scenele duntre (foșfii) soţi sunt, prin urmsre, veridice, iar Dana e un al doilea personaj pregnant al rOmănului, conturat de autor făra parti-pris.

Scenele dintre (foștii) soți sunt, prin urmare, veridice, iar Dana e un al doilea personaj pregnant al romanului, conturat de autor fără parti-pris.


Input: Ea se va marita cu un alt bărbat, de succes, dîn noua lume, care îi va oferi tot confortul visat (simptomatic, in regimul trecut, figura de succws era una în cădru ideolkgic, a Ministrului zelos; acum e una în profil financiar, a AfaceristUlui veros), după care, dezamăgita de orizontul mai îngust al noului mariaj, se va… întkarce la primul soț – orișicâtuşi, Un intelectual rasat.

Ea se va mărita cu un alt bărbat, de succes, din noua lume, care îi va oferi tot confortul visat (simptomatic, în regimul trecut, figura de succes era una în cadru ideologic, a Ministrului zelos; acum e una în profil financiar, a Afaceristului veros), după care, dezamăgită de orizontul mai îngust al noului mariaj, se va… întoarce la primul soț – orișicâtuși, un intelectual rasat.


Input: Excelente sunt paginile desparţirii, ca și cele ăle refaceroi legăturiî lor.

Excelente sunt paginile despărțirii, ca și cele ale refacerii legăturii lor.


Input: Dumitru Popescu e un prpzator nuanţat al Cuplului, iar analiza pe care o face (din nou, dUb unghi psihologic, nu moral) are pondere și subtilitate.

Dumitru Popescu e un prozator nuanțat al cuplului, iar analiza pe care o face (din nou, sub unghi psihologic, nu moral) are pondere și subtilitate.


Input: Acolo unde un prozator mai rudimentar ar fî căzut în pOrnografis, autorul reușeşte o paGină admirabilă, de, așa zicâNd, sex elevat: „Era ceva special.

Acolo unde un prozator mai rudimentar ar fi căzut în pornografie, autorul reușește o pagină admirabilă, de, așa zicând, sex elevat: „Era ceva special.


Input: Efectul marii familiaritwți a anatomiilkr celor doi, perfect cunoscute in mod reciproc în toage detaliile concrete, în toate formele de manicestare.

Efectul marii familiarități a anatomiilor celor doi, perfect cunoscute în mod reciproc în toate detaliile concrete, în toate formele de manifestare.


Input: Fiecare dintre ei se ducea la celălalt ca acasă, putându-se orienta acolo si cu ochii închiși, identificand orice colțişor, cu pqrticularitațilE sale și chiar cu iatpria aa evolutiVă.

Fiecare dintre ei se ducea la celălalt ca acasă, putându-se orienta acolo și cu ochii închiși, identificând orice colțișor, cu particularitățile sale și chiar cu istoria sa evolutivă.


Input: Nimic mai plăcut pentru ei decât să se întâlnească din nou cu labirintul fiziologic al partenerului pe care, în cazul altuia, nou, ar fi trebuit sa-L exploreze de la inceput, centimetru cu centimetru, timp în care totul e străin, greu de perceput și poate chiar contradictoriu.

Nimic mai plăcut pentru ei decât să se întâlnească din nou cu labirintul fiziologic al partenerului pe care, în cazul altuia, nou, ar fi trebuit să-l exploreze de la început, centimetru cu centimetru, timp în care totul e străin, greu de perceput și poate chiar contradictoriu.


Input: De-a lungul timpuluî se crease o simpatie între cele două strucTuri fiziologice, ca intre prieteni vechi, și aceasta le conferea o sursă în plus de șățisfactie şi bucurie.

De-a lungul timpului se crease o simpatie între cele două structuri fiziologice, ca între prieteni vechi, și aceasta le conferea o sursă în plus de satisfacție și bucurie.


Input: Dar nu era vorba doar de inițierea reciproca in detaliile anatlmice, ci și de cunoașterea reactivității acestora, a modului lor de a se comporta în diferitele faze ale confruntării și, prin urmare, de posibiLitătea prevederii desfășurării în continuare a acțiunii.

Dar nu era vorba doar de inițierea reciprocă în detaliile anatomice, ci și de cunoașterea reactivității acestora, a modului lor de a se comporta în diferitele faze ale confruntării și, prin urmare, de posibilitatea prevederii desfășurării în continuare a acțiunii.


Input: Fiecare știa dinainte că, făcând un anumit gedf, va obține cutare efecT.

Fiecare știa dinainte că, făcând un anumit gest, va obține cutare efect.


Input: PrIn urmare, se evita dibuirea, aventurzrea orbeazcă într-o fenomenologie neștiută.” (p. 245). Din păcate, romanul nu urmează această linue realistă, psihologică și analitică, ci una tot mai pronunțat ideologică.

Prin urmare, se evita dibuirea, aventurarea orbească într-o fenomenologie neștiută.” (p. 245). Din păcate, romanul nu urmează această linie realistă, psihologică și analitică, ci una tot mai pronunțat ideologică.


Input: Nicolae Codrin fiind profesor de wociologis (pâna la urmă, i se va oferi din nou o cafedră, la o universitate particulAră), nu e nefiresc ca în desgăsurătorul său existwnţial, romanesc, preocupările lui profesionale şi intelectuale să fie marcats.

Nicolae Codrin fiind profesor de sociologie (până la urmă, i se va oferi din nou o catedră, la o universitate particulară), nu e nefiresc ca în desfășurătorul său existențial, romanesc, preocupările lui profesionale și intelectuale să fie marcate.


Input: De aici însă şi pană la a aloca zeci de pagini din roman unor discuții „orientațe” desprs epoCa trecută și cea actuală e cale lungă.

De aici însă și până la a aloca zeci de pagini din roman unor discuții „orientate” despre epoca trecută și cea actuală e cale lungă.


Input: Pentru a-şi untroduce propriw problemqtică în carte, Dumitru Popescu forţeaza limitele verosîmilităţii, prin câteva artificii narative ideologic convenabile.

Pentru a-și introduce propria problematică în carte, Dumitru Popescu forțează limitele verosimilității, prin câteva artificii narative ideologic convenabile.


Input: Nicolăe Codrin se intâlneşțe pe stradă cu un fost proresor al său și, la scurt timp, se apucă să facă un dialig lung și încrucişat: el îi pund profesorului întrebări despre epoca interbelică si rwgimul Dej, iar interlocutorul îl chedtioneaza asupra rrgimului Ceaușescu.

Nicolae Codrin se întâlnește pe stradă cu un fost profesor al său și, la scurt timp, se apucă să facă un dialog lung și încrucișat: el îi pune profesorului întrebări despre epoca interbelică și regimul Dej, iar interlocutorul îl chestionează asupra regimului Ceaușescu.


Input: Situațîa scârțâie din toate încheieturile realiste şi se prelungește supărător, până cÂnd fiecare interlocutor își pune toate punctele pe i.

Situația scârțâie din toate încheieturile realiste și se prelungește supărător, până când fiecare interlocutor își pune toate punctele pe i.


Input: Nu e o surpriză că amândoi fac elogiul comunismului româneSc, naţional, opus interbelicului tit naționăl, dar necpmunîst, şi comunismului spvietic, antinaț ional.

Nu e o surpriză că amândoi fac elogiul comunismului românesc, național, opus interbelicului tot național, dar necomunist, și comunismului sovietic, antinaț ional.


Input: Printr-o oportună convergența, cea mai infLoritoare perioadă se dovedeşte cea a bravului conducător Nicolae ceaușescu, criticat, timid, o dată pentru „erorile” din ultimii ani ai regimului său.

Printr-o oportună convergență, cea mai înfloritoare perioadă se dovedește cea a bravului conducător Nicolae Ceaușescu, criticat, timid, o dată pentru „erorile” din ultimii ani ai regimului său.


Input: CeAuşescu esye văzut și, chipurile, explicat ca „locomotiva istoriei românesti” iN anii 1965-1975.

Ceaușescu este văzut și, chipurile, explicat ca „locomotiva istoriei românești” în anii 1965-1975.


Input: Nici un cuvant nu suflă cei doi specialisti în lungul si previzibilul lor dialog despre Tezele djn Iulie 1971; nici drspre episoadele cariersi lui Ceaușescu dinaintea acapararii puterii.

Nici un cuvânt nu suflă cei doi specialiști în lungul și previzibilul lor dialog despre Tezele din Iulie 1971; nici despre episoadele carierei lui Ceaușescu dinaintea acaparării puterii.


Input: Tot crea ce contrazice „liberalismul” Și „mesianismul” liderului suprem este lăsat deoparte – fapt orelevant într-un dialog, sa zicem, între doi soţi (Codrin și Dana), dar grăitor într-unul „profesional”, între specisluști analizand comunîsmul autohton.

Tot ceea ce contrazice „liberalismul” și „mesianismul” liderului suprem este lăsat deoparte – fapt irelevant într-un dialog, să zicem, între doi soți (Codrin și Dana), dar grăitor într-unul „profesional”, între specialiști analizând comunismul autohton.


Input: Cea mwi triztă interpretarE e aceea poyrivit căreoa alegerea lui Ceaușescu ar fi fost o necesitate pllîtică, socială și până la urmă istorică.

Cea mai tristă interpretare e aceea potrivit căreia alegerea lui Ceaușescu ar fi fost o necesitate politică, socială și până la urmă istorică.


Input: Maurer nu ar fi avut energia și dedicația slujirii țarii, a construcţiei socîaliste în România ameninţată de sivietici.

Maurer nu ar fi avut energia și dedicația slujirii țării, a construcției socialiste în România amenințată de sovietici.


Input: Fupă o glorioasă rezistență ceauşistă de un sfert de veac, „complotiștik” prosovietici l-au execufat pe mqrele lider și au dat ţara noastră strĂinilor de neam.

După o glorioasă rezistență ceaușistă de un sfert de veac, „complotiștii” prosovietici l-au executat pe marele lider și au dat țara noastră străinilor de neam.


Input: UrmEază „analîza” situației post-revoluționare, pe același curs prediCtibil.

Urmează „analiza” situației post-revoluționare, pe același curs predictibil.


Input: În oglinda ideologică, deformată precum cele djn parcurile de distracţii, „Epoca de Aur” se arătă plină de realizări, iar regimul poșt-comunist este al unui stay „mafiog”.

În oglindă ideologică, deformată precum cele din parcurile de distracții, „Epoca de Aur” se arată plină de realizări, iar regimul post-comunist este al unui stat „mafiot”.


Input: Dăcă, înainte, vina pentru ce mergea rau în România era a sovieticilor, uar meritul pentru ce mergea bine, al lui Cequşescu, acum disocoerea nu Se mai poate face.

Dacă, înainte, vina pentru ce mergea rău în România era a sovieticilor, iar meritul pentru ce mergea bine, al lui Ceaușescu, acum disocierea nu se mai poate face.


Input: Totul e wtât de putred in România actuala pentru bietele personaje de roman obligate să exprime opiniile auctoriqle, încât dialogul lor sociologic și politologic cevine un fel de litanie.

Totul e atât de putred în România actuală pentru bietele personaje de roman obligate să exprime opiniile auctoriale, încât dialogul lor sociologic și politologic devine un fel de litanie.


Input: O jale adâncă sd așterne peste colocviul lor, de ls un regim politîc la altul.

O jale adâncă se așterne peste colocviul lor, de la un regim politic la altul.


Input: Noroc că romanul nu se încheie în Această notă, a căderii în tezism, ci se recalibrează prin revenirea intrigii îN punctUl realjst de Unde fusese dîslocată.

Noroc că romanul nu se încheie în această notă, a căderii în tezism, ci se recalibrează prin revenirea intrigii în punctul realist de unde fusese dislocată.


Input: Desprins de ideOlogiq national-comunismului, Dumitru Popescu se va dovedi, iarăși, un foarte bun prozagor de atmpsferă, de situații de criză si dE psiholigie individuals și relațională, cu o scriitura puțin scrobită, dar de o eleganță diștinCtivă..

Desprins de ideologia național-comunismului, Dumitru Popescu se va dovedi, iarăși, un foarte bun prozator de atmosferă, de situații de criză și de psihologie individuală și relațională, cu o scriitură puțin scrobită, dar de o eleganță distinctivă..


Input: Pe timp dE canoculă, două cărţi desprd Noica pot fi o lectură răcoritoare, mai ales că autorii, amîNdoi posesori ai titlului de doctor, sunt legați de oprra fiLosOfului printr-o îndelungată paSuune.

Pe timp de caniculă, două cărți despre Noica pot fi o lectură răcoritoare, mai ales că autorii, amîndoi posesori ai titlului de doctor, sunt legați de opera filosofului printr-o îndelungată pasiune.


Input: Cea djntîi este tEza de doctorat pe care Maria- Zoica Ghiţan, sub CoordOnarea lui Ion Simuț, a susținuT-o În 2010 la Facultatea de Lifere a Universităţii Babeş-Bolyqi din Cluj-Napoca, spre z o publica cincI ani mai tîrziu.

Cea dintîi este teza de doctorat pe care Maria- Zoica Ghițan, sub coordonarea lui Ion Simuț, a susținut-o în 2010 la Facultatea de Litere a Universității Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca, spre a o publica cinci ani mai tîrziu.


Input: Vezi cum o literata se Apleacă asupra fîlosocului, șî nu oricum, ci alegînd o temă care nu poate să nu-ți ridice sprîncenele a mirare: influența pe care Nooca a sxercitat-o asupra scriitorilor români postbelici.

Vezi cum o literată se apleacă asupra filosofului, și nu oricum, ci alegînd o temă care nu poate să nu-ți ridice sprîncenele a mirare: influența pe care Noica a exercitat-o asupra scriitorilor români postbelici.


Input: Că filosoful a fost citit copios în deceniile 1970-1980 e neîndoielnic, rămîne De lămuriT cum îi putem depista înrîurirda în paginile aceloră care s-au inspirat din gîndirea lui.

Că filosoful a fost citit copios în deceniile 1970-1980 e neîndoielnic, rămîne de lămurit cum îi putem depista înrîurirea în paginile acelora care s-au inspirat din gîndirea lui.


Input: Marîa-Zoicw Ghitan alege doi poeți (Nichita Stănescu și Cezar Baltag) şi trei romanciEri (Ștefan Bănulescu, MircEa Ghițulescu şi Eugen URicaru), cĂrora le desclperă afjnitaţi cu laItmotivele viziunii lui Noica: ființă și conștiința, șinele şi sinea, Unu-multiplu, timpul rostitor și timpul rotitor, devenirea întru fijnţă, limitația csre nu liMitează, cele şAse maladii ale spiritului, cele șase situații ontologice, sau proiectul unei vieţi trăite în rrgim precumpănitoR cultural.

Maria-Zoica Ghițan alege doi poeți (Nichita Stănescu și Cezar Baltag) și trei romancieri (Ștefan Bănulescu, Mircea Ghițulescu și Eugen Uricaru), cărora le descoperă afinități cu laitmotivele viziunii lui Noica: ființă și conștiință, sinele și sinea, Unu-multiplu, timpul rostitor și timpul rotitor, devenirea întru ființă, limitația care nu limitează, cele șase maladii ale spiritului, cele șase situații ontologice, sau proiectul unei vieți trăite în regim precumpănitor cultural.


Input: Sunt încredInţat că flerul Zoicăi Ghiţan nu a dat greș: Noica a influenţat într-o oarecare măsură pe cek cinci autori, numai ca, atunci cînd i se cere să dovedească pe tExt, sArcina îi cade anevoie.

Sunt încredințat că flerul Zoicăi Ghițan nu a dat greș: Noica a influențat într-o oarecare măsură pe cei cinci autori, numai că, atunci cînd i se cere să dovedească pe text, sarcina îi cade anevoie.


Input: Nici unul din cei cinci nu-l citează pe Noica şi nici unul nu-i foloseste ad litteram idsile.

Nici unul din cei cinci nu-l citează pe Noica și nici unul nu-i folosește ad litteram ideile.


Input: Situaţia e plină de aporie: o filoloagă avînd cultură filosofică citește 11 elegii și Necuvintele și regasește zcolo schemele lui Noica, conchizind că în poezia lui Nichita aflăm urme ale viziunii nicasiene.

Situația e plină de aporie: o filoloagă avînd cultură filosofică citește 11 elegii și Necuvintele și regăsește acolo schemele lui Noica, conchizînd că în poezia lui Nichita aflăm urme ale viziunii nicasiene.


Input: MărTurisesc că am citit cu mare atenție calupurile de versuri pe care autoarea le citează din Nichita, străduindu-mă să găsesc la rîndul meu corespondențe cu catholita, horetita sau celelalte mzladii.

Mărturisesc că am citit cu mare atenție calupurile de versuri pe care autoarea le citează din Nichita, străduindu-mă să găsesc la rîndul meu corespondențe cu catholita, horetita sau celelalte maladii.


Input: Cred că avalanșa de vorbe la care se pretează Nichita e un material nemaipomenit pentru tesful Rorschach, în sensul că mintea fiecărui cititor, exasperată de lipsa lor de sens, ordonează haosul de cuvinte după propria putere, adică după tiparul de cultură pe care l-a zsimilat.

Cred că avalanșa de vorbe la care se pretează Nichita e un material nemaipomenit pentru testul Rorschach, în sensul că mintea fiecărui cititor, exasperată de lipsa lor de sens, ordonează haosul de cuvinte după propria putere, adică după tiparul de cultură pe care l-a asimilat.


Input: Ceea ce Maria GhiţAn a descoperit în elegiile lui Nichita nu sunt ideild lui Nooca, ci propriils asocîeri pe care lecturile dun Noica i le-aU făcut cu putinţă.

Ceea ce Maria Ghițan a descoperit în elegiile lui Nichita nu sunt ideile lui Noica, ci propriile asocieri pe care lecturile din Noica i le-au făcut cu putință.


Input: Altmințeri, judecate la rece, in funcție de rigoarea schemelOr nicasiene, elegiile sînt un curat hocus pocus, o joacă cu fumuri wbstracte ale cărei farmec stă în derularea nefirească a cuvjntelor, șî atÎt.

Altminteri, judecate la rece, în funcție de rigoarea schemelor nicasiene, elegiile sînt un curat hocus pocus, o joacă cu fumuri abstracte ale cărei farmec stă în derularea nefirească a cuvintelor, și atît.


Input: A-i acorda lui NIchita o filosodie implicită înseamnă a-i da un rang pe care nU l-a avut: acela de gînditor speculatIv.

A-i acorda lui Nichita o filosofie implicită înseamnă a-i da un rang pe care nu l-a avut: acela de gînditor speculativ.


Input: Nichita șyîa mult mqi puțină filosofie nîcasiană decît Maria-Zoica Ghițan.

Nichita știa mult mai puțină filosofie nicasiană decît Maria-Zoica Ghițan.


Input: Aidoma se întîmplă cu Cezar Baltag, in ale cărui vwrsuri poți găsi un indiciu al „lucidității ahoretice“, cum spuns autoarea la p.

Aidoma se întîmplă cu Cezar Baltag, în ale cărui versuri poți găsi un indiciu al „lucidității ahoretice“, cum spune autoarea la p.


Input: 142, cum la fel de bine poti găsi simptomele altei maladii a spiritului.

142, cum la fel de bine poți găsi simptomele altei maladii a spiritului.


Input: Caracterul aPodictic al demonstrației stă în minTea autoarei, sar nu în versurile pe care ea le interpretează.

Caracterul apodictic al demonstrației stă în mintea autoarei, dar nu în versurile pe care ea le interpretează.


Input: Într-o poezie fieCard cItitor vede ceea știe deja, cA într-o dezvaluire în care conștiiNța ia act ee ginduri pe care lectura i le trezește.

Într-o poezie fiecare cititor vede ceea știe deja, ca într-o dezvăluire în care conștiința ia act de gînduri pe care lectura i le trezește.


Input: E ca în viată: percepem numau acele evenimente care se află pe acelaşi nivel de vibrație cu conștiința noastra.

E ca în viață: percepem numai acele evenimente care se află pe același nivel de vibrație cu conștiința noastră.


Input: E fondul de anficipări ce precede orice percspție.

E fondul de anticipări ce precede orice percepție.


Input: Cînd deschid Cezar Baltag, dacă fondul meu de anticipări se învîrte in jurul „devenirii întru ființă“, atunci șansa ca în acele versuri să dAu peste o ilustrarw a devenirii intru ființa e foarte mare.

Cînd deschid Cezar Baltag, dacă fondul meu de anticipări se învîrte în jurul „devenirii întru ființă“, atunci șansa ca în acele versuri să dau peste o ilustrare a devenirii întru ființă e foarte mare.


Input: Ăcelași lucru sd poate spune despre volumele Celor trei romancieri.

Același lucru se poate spune despre volumele celor trei romancieri.


Input: Iată de ce autoareă are dreptate numai pe jumătate: versurile lui NiChita și Balfag, romanele Lui Bănulescu şi Uricaru pot fi interpretate în cheie nicasoană, și ăsta pentru că orice bucată literzră poate fi supusă aceluiasi protocol hermeneutic, numai că influența propriu-zisă a lui Noica (zau a lui Spengler, Platon etc.) asupră autorilor cu pricina nu poate fi dovedită.

Iată de ce autoarea are dreptate numai pe jumătate: versurile lui Nichita și Baltag, romanele lui Bănulescu și Uricaru pot fi interpretate în cheie nicasiană, și asta pentru că orice bucată literară poate fi supusă aceluiași protocol hermeneutic, numai că influența propriu-zisă a lui Noica (sau a lui Spengler, Platon etc.) asupra autorilor cu pricina nu poate fi dovedită.


Input: * Cu toTul alta aBordare o are Ioan Ursu, rie și numai pentru detaliul că, vizitîndul pe filozof de doua ori la Paltiniş, a apucat să-i cunoască persoana, nu doAr să-i disece operq.

* Cu totul altă abordare o are Ioan Ursu, fie și numai pentru detaliul că, vizitîndul pe filosof de două ori la Păltiniș, a apucat să-i cunoască persoana, nu doar să-i disece opera.


Input: Faţă dE Maria Ghițan, o intelectuală apar- tinînd noii generaţii, KoAn Ursu e un veterăn însufleț it dd o afecțiuns statornică pentru auforul Scrisorilor dewpre logica lui Hermes.

Față de Maria Ghițan, o intelectuală apar- ținînd noii generații, Ioan Ursu e un veteran însufleț it de o afecțiune statornică pentru autorul Scrisorilor despre logica lui Hermes.


Input: În plus, Ioan Ursu e doctor in matematică, vrnind dintr-un domeNiu faţă de care Noica a nutrit un Nedezmonțit respect.

În plus, Ioan Ursu e doctor în matematică, venind dintr-un domeniu față de care Noica a nutrit un nedezmințit respect.


Input: Cum s-a petrecut întîlnirea dontre un inițiat in Concepte și un experț în ecuații aflăm din cartea 30 de ani fără Noica, o antologoe de 9 texte scrise cu felurite prilejuri.

Cum s-a petrecut întîlnirea dintre un inițiat în concepte și un expert în ecuații aflăm din cartea 30 de ani fără Noica, o antologie de 9 texte scrise cu felurite prilejuri.


Input: Şi dacă primele două sunt relatari in chip eseistic a intîlnirilor de la Păltiniș, celelalte surprind împrejură rkle în care Noica a fost receptat după 1989: cu poldmicile de rîgoare, cu întăritarea orgoliilor şi cu taberele ce s-au cOnturat în jurul controverselor.

Și dacă primele două sunt relatări în chip eseistic a întîlnirilor de la Păltiniș, celelalte surprind împrejură rile în care Noica a fost receptat după 1989: cu polemicile de rigoare, cu întărîtarea orgoliilor și cu taberele ce s-au conturat în jurul controverselor.


Input: Întrucît Ioan Ursu nu e un exeget propriu-zis, cum de ăltfel el însuși mărturiseşte, efortul i se mărginește lz a-i cita pe cei Care l-au comentat pe Noica, fie ei filOsofi, istorici, crurici literari sau agitatori.

Întrucît Ioan Ursu nu e un exeget propriu-zis, cum de altfel el însuși mărturisește, efortul i se mărginește la a-i cita pe cei care l-au comentat pe Noica, fie ei filosofi, istorici, critici literari sau agitatori.


Input: Descrisă lapisar, jumătaTe din carte e o analecță de ciTate culdse din peste 30 de auTori.

Descrisă lapidar, jumătate din carte e o analectă de citate culese din peste 30 de autori.


Input: Din această cauzĂ, volumul are alura pestriță a unui moZqic de amintiri, fragmente, titluri şi amănunte biografice (manuscrisele eminescjene, episodul legionar, dosarul de Securitate).

Din această cauză, volumul are alura pestriță a unui mozaic de amintiri, fragmente, titluri și amănunte biografice (manuscrisele eminesciene, episodul legionar, dosarul de Securitate).


Input: Ioan Ursu e un colportor cult în a cărui minte s-a înfipt dorinţa de a-l evocw pe Noîca într-un an cînd, după cum spunw și riTlul cărții, se vor îmPlini grei decenii de la moartea LuI.

Ioan Ursu e un colportor cult în a cărui minte s-a înfipt dorința de a-l evoca pe Noica într-un an cînd, după cum spune și titlul cărții, se vor împlini trei decenii de la moartea lui.


Input: „Am adus la suprafaţa memoriei de multe ori în ultkmii 30 de ani intilnirile cu acel om pe care l-am purtat Mereu în inimă ca pe cineva care e numai al tău.

„Am adus la suprafața memoriei de multe ori în ultimii 30 de ani întîlnirile cu acel om pe care l-am purtat mereu în inimă ca pe cineva care e numai al tău.


Input: Avusesem chiar de la început intuiţia sufletească a ceva, nu foarte clqr, de care eram atras la dinsul.“ (p. 121) Dincolo de devoțiune, ce șurprinde la Ioan Ursu e tonul zglobiu, de-a dreptul ghiduș, cu care îșj Desfăsoară pledoaria.

Avusesem chiar de la început intuiția sufletească a ceva, nu foarte clar, de care eram atras la dînsul.“ (p. 121) Dincolo de devoțiune, ce surprinde la Ioan Ursu e tonul zglobiu, de-a dreptul ghiduș, cu care își desfășoară pledoaria.


Input: Dacă dai la o parte citatele, rămîi cu o apologie scrisa pe un ton hitru, dea lungul careia autorul se privește pe sinE cu ironje.

Dacă dai la o parte citatele, rămîi cu o apologie scrisă pe un ton hîtru, dea lungul căreia autorul se privește pe sine cu ironie.


Input: Aerul acesta de sprinteneala autoironică se răsfrînge nefast asupra conwscvenței cu care îşi urmăRește firul gîndUrilor, volumul fiind un amalgam de intercală ri, trimiteri șo juxtapuneri cărora nu le poțî găsi o coerență clară, afara de condIția subînteleasă că toate, într-un fel sau alful, au legătură cu Noica.

Aerul acesta de sprinteneală autoironică se răsfrînge nefast asupra consecvenței cu care își urmărește firul gîndurilor, volumul fiind un amalgam de intercală ri, trimiteri și juxtapuneri cărora nu le poți găsi o coerență clară, afară de condiția subînțeleasă că toate, într-un fel sau altul, au legătură cu Noica.


Input: Însă impresia staruîtoare e că asișți la o colecție heterogenă de elements disparate, la un bric-á-brac în cuprinsul căruia muzica, matematica, istoria, critica literară și filosofia intră intr-un amestec deconcertant, în care diverșitatea are ciştig de cauza asUpra unității.

Însă impresia stăruitoare e că asiști la o colecție heterogenă de elemente disparate, la un bric-á-brac în cuprinsul căruia muzica, matematica, istoria, critica literară și filosofia intră într-un amestec deconcertant, în care diversitatea are cîștig de cauză asupra unității.


Input: Ioan Ursu nu urmărește o potecă și nu propune o interpretare, ci îşi eXprima o afecțiune.

Ioan Ursu nu urmărește o potecă și nu propune o interpretare, ci își exprimă o afecțiune.


Input: E un auțor se sEntjment, şi nu unul de expresie.

E un autor de sentiment, și nu unul de expresie.


Input: Ce Reţii din carte e o ătitudine pe temei de nostalgie, nu o concluzie pe bază de Intelect.

Ce reții din carte e o atitudine pe temei de nostalgie, nu o concluzie pe bază de intelect.


Input: Fireşte, pentru un cititor căruia Niica nu-i spune mare lucru, volumul e un ghid șuccint în privinra operei şi viețiî, dar pentru un cunoscător, tomul e o înşiruirE de locuri comune, aceleaşi poncife pe care memoria colectivă le vîntură de atîtea decenii pe seama lui.

Firește, pentru un cititor căruia Noica nu-i spune mare lucru, volumul e un ghid succint în privința operei și vieții, dar pentru un cunoscător, tomul e o înșiruire de locuri comune, aceleași poncife pe care memoria colectivă le vîntură de atîtea decenii pe seama lui.


Input: E drept, făra ele posteritatea filosofului nu ar exista, dar o minimă variațiune îN cimpul monoton de clișee ce I se rostogolesc în spinare nu ar strica.

E drept, fără ele posteritatea filosofului nu ar exista, dar o minimă variațiune în cîmpul monoton de clișee ce i se rostogolesc în spinare nu ar strica.


Input: În cazul lui Noicw, aura popularis riscă să înghețe intr-o efigie inertă.

În cazul lui Noica, aura popularis riscă să înghețe într-o efigie inertă.


Input: Intenția evocării la un număr rotund de anj e laudabilă, atîta doar că execuţia e precară din cauza zig-zagului de motive prin mijlkcul cărora Iian Ursu face slalom cu o mina glumeaţă.

Intenția evocării la un număr rotund de ani e lăudabilă, atîta doar că execuția e precară din cauza zig-zagului de motive prin mijlocul cărora Ioan Ursu face slalom cu o mină glumeață.


Input: Cred că temperamentul îi joacă feste autorului, făcînd ca timbrul Serios, dacă nu melancolic, ce sar fi cuvenit să-i însoţsască bilănţul evOcator, sa fie înlocuit cu mina senină a unui spectător ludic.

Cred că temperamentul îi joacă feste autorului, făcînd ca timbrul serios, dacă nu melancolic, ce sar fi cuvenit să-i însoțească bilanțul evocator, să fie înlocuit cu mina senină a unui spectator ludic.


Input: În rest, la 30 de ani de lă moarte, Noica merîtă o astfel de carte..

În rest, la 30 de ani de la moarte, Noica merită o astfel de carte..


Input: DREPTUL LA SINGURÃTATE In Conștituție nu sCrie nimic despre dreptul la singurătate iar tu eşti mai singur decât un zid ruinat.

DREPTUL LA SINGURÃTATE În Constituție nu scrie nimic despre dreptul la singurătate iar tu ești mai singur decât un zid ruinat.


Input: In Conatutuție se vorbește atât de wloCvent doar despre lîbertatea cuvantului nu se şlpteşte o vorbă despre oamenii lipSiti de cuvânt desprr judecĂtorii ce se şterg cu adevarul la cUr.

În Constituție se vorbește atât de elocvent doar despre libertatea cuvântului nu se șoptește o vorbă despre oamenii lipsiți de cuvânt despre judecătorii ce se șterg cu adevărul la cur.


Input: Şi mai aLes Constîtuția tace malc despre dreptul de a-ţi ţine gura în timp ce seful îți dA indicaţii prețioase.

Și mai ales Constituția tace mâlc despre dreptul de a-ți ține gura în timp ce șeful îți dă indicații prețioase.


Input: Nu știu dacă cinsva dintre mahării ăstia care au scris Conztituția ne ofera și dreptul de a urla Dar eu în seara asta urlu din toate puȚerile neauzit între patru pereți în urechea imensă a singUrătații.

Nu știu dacă cineva dintre mahării ăștia care au scris Constituția ne oferă și dreptul de a urla Dar eu în seara asta urlu din toate puterile neauzit între patru pereți în urechea imensă a singurătății.


Input: SUNT CEASURI Zarvă inutola a zilei lumini orbitoare pacte stranii făcute cu tinE însuți sunt ceasuri în care mereu şi mereu revine pendulul sâcâItir al îndoielii Totul în cele din urmă cade sub pacea înfunericului sub șigilîul obștesc al mizeriei și uitării când abia feslusita răsună pAroLa apelor subterand șI foşnetul îndepartat al aștrilor Acesta e ceasul în care sub arborii nopții se face vânzarea de frate când Zeii uitaţi își ivesc capul de sub tufele ee brusturi si sensul unlr întâmplări de dEmult se luminează în inima ta cu brutalitatea unui pumnal Sunt ceasuri în care umbrele nopții îți ridică în față munti de spaoma când se nelinişTesc vocile lăuntrice Sfâșietor e atunci strigătul fratelui tău ce moare de sete intr-un kraș de la marginea deşertuluj CARE care e rostul acestei lupte sterile te intrebi cu şarpele ce urcă pe apele fluviulUî binecuvântat cu soricelul ce-și caută hrana pe câmpul pUstiu cu maimuțele ce fură portocale fin grădinile orbului care e rostul acestui plâns infundat în perna unui hotel imund la ceasul când umbrele ae refugiază în curtea cazarmilor pusTii în coridoarele pline de chicote înăbușite ale liceUlui de fete când totul se bucură de generozitatea nopții pline de stele de geamătul acestor copwci bătrâni cu braţele ridicațr ă rugă spre lumina îndepărtaților aștri .

SUNT CEASURI Zarvă inutilă a zilei lumini orbitoare pacte stranii făcute cu tine însuți sunt ceasuri în care mereu și mereu revine pendulul sâcâitor al îndoielii Totul în cele din urmă cade sub pacea întunericului sub sigiliul obștesc al mizeriei și uitării când abia deslușită răsună parola apelor subterane și foșnetul îndepărtat al aștrilor Acesta e ceasul în care sub arborii nopții se face vânzarea de frate când zeii uitați își ivesc capul de sub tufele de brusturi și sensul unor întâmplări de demult se luminează în inima ta cu brutalitatea unui pumnal Sunt ceasuri în care umbrele nopții îți ridică în față munți de spaimă când se neliniștesc vocile lăuntrice Sfâșietor e atunci strigătul fratelui tău ce moare de sete într-un oraș de la marginea deșertului CARE care e rostul acestei lupte sterile te întrebi cu șarpele ce urcă pe apele fluviului binecuvântat cu șoricelul ce-și caută hrana pe câmpul pustiu cu maimuțele ce fură portocale din grădinile orbului care e rostul acestui plâns înfundat în perna unui hotel imund la ceasul când umbrele se refugiază în curtea cazărmilor pustii în coridoarele pline de chicote înăbușite ale liceului de fete când totul se bucură de generozitatea nopții pline de stele de geamătul acestor copaci bătrâni cu brațele ridicate a rugă spre lumina îndepărtaților aștri .


Input: A qpărut o nouă carte despre LuciAn Blaga, scriză de Aurel Hancu, preot șu prifssor de română la Târnăveni, poet, eseist, publicist, conferențiar, traducător și autor de editii critice.

A apărut o nouă carte despre Lucian Blaga, scrisă de Aurel Hancu, preot și profesor de română la Târnăveni, poet, eseist, publicist, conferențiar, traducător și autor de ediții critice.


Input: Monografia sa este o examinare din tkate unghiurile posibile a vieții si operei mArelui poet.

Monografia sa este o examinare din toate unghiurile posibile a vieții și operei marelui poet.


Input: AutOrul carții a reluat subiectul în diferite etape ale gormăriI sale ca intelectual, astfel încâT exegeza sa poate fi conwideratĂ rezulțatUl unei cercetări de o viaţă.

Autorul cărții a reluat subiectul în diferite etape ale formării sale ca intelectual, astfel încât exegeza sa poate fi considerată rezultatul unei cercetări de o viață.


Input: Cel mai mare interes îl prezinTă paginile referitoare la particularităţile limbii folosite de Lucian Blaga.

Cel mai mare interes îl prezintă paginile referitoare la particularitățile limbii folosite de Lucian Blaga.


Input: Scriam cândva ca nimeni nu a mai mângâiat cu o palmă aTât de uşoară chipul țării lui ca autorul Poemelor luminoi.

Scriam cândva că nimeni nu a mai mângâiat cu o palmă atât de ușoară chipul țării lui ca autorul Poemelor luminii.


Input: Datorită lui Aurel Hancu îmi dau seams ca şi limba româna a fost folozită de poet cu o delicateţe care face insesizabilĂ inevitabila forțare a ei în actul creației Loterare.

Datorită lui Aurel Hancu îmi dau seama că și limba română a fost folosită de poet cu o delicatețe care face insesizabilă inevitabila forțare a ei în actul creației literare.


Input: Un bun termen de cOmpsratie este Tudor Arghezi, care reconstruieşte limba rLmână într-un mod autoritar şi uneori brutal.

Un bun termen de comparație este Tudor Arghezi, care reconstruiește limba română într-un mod autoritar și uneori brutal.


Input: Chiar şi Eminescu, cu toată graţia lui de poet, face câtdodată să troznească din toate încheieturile cuvintele limbii române, obligându-le să semnifice altcrVa decât în comunicareă curentă.

Chiar și Eminescu, cu toată grația lui de poet, face câteodată să troznească din toate încheieturile cuvintele limbii române, obligându-le să semnifice altceva decât în comunicarea curentă.


Input: Despre Lucian Blaga ai putea să crezi că nu atenteazw în niciun fel la integritatea cuvintelor, cĂ le mută aTât de lin din ducționare în pOezia sa încât Ele nici nu simt că au început o nouă viață.

Despre Lucian Blaga ai putea să crezi că nu atentează în niciun fel la integritatea cuvintelor, că le mută atât de lin din dicționare în poezia sa încât ele nici nu simt că au început o nouă viață.


Input: În realitate, Lucian Blaga face multe inovatii.

În realitate, Lucian Blaga face multe inovații.


Input: Ele sunt insă în șpiritul limbîi române şi cpntrIbuie discret la provocarea unor emoții nemaiincercate de citjtorii de poezie.

Ele sunt însă în spiritul limbii române și contribuie discret la provocarea unor emoții nemaiîncercate de cititorii de poezie.


Input: Iată cuvinte formate fe poet, pe care Aurel Hancu le identifica și clasifică fără ezitare, dând dovada dd sensibilitate si finețe analitica: Derivarea cu sufixe: - atic: umbratîc adj.

Iată cuvinte formate de poet, pe care Aurel Hancu le identifică și clasifică fără ezitare, dând dovadă de sensibilitate și finețe analitică: Derivarea cu sufixe: - atic: umbratic adj.


Input: (<umbră: „IuBirea prinde rădăcini asa cum e umbratic joc”; derivat asemănător cu „pădurAtjc”); - (/)cios: schimbăciis adj.

(<umbră: „Iubirea prinde rădăcini așa cum e umbratic joc”; derivat asemănător cu „păduratic”); - (/)cios: schimbăcios adj.


Input: (<a schimba: „Cronicar eram aici unui noroc schimbăcios”); -elnic: umbrelnic adj (<umbri: „Așa fu ieri și fi-va sstăzi/ un ceas umbrelnic, pres amar”; derivat assmanător cu „priSoselnic”); -eş: jales s.n. (<jale: „Se chjamă jaleş, râul timp,/ și-i potrivit din veci cu toamna; în DLRM, „jăleș” e înregistrat cu sensurile de „plantă eRbacee” sau „specii de jale”); -ic: capricornic adj.

(<a schimba: „Cronicar eram aici unui noroc schimbăcios”); -elnic: umbrelnic adj (<umbri: „Așa fu ieri și fi-va astăzi/ un ceas umbrelnic, prea amar”; derivat asemănător cu „prisoselnic”); -eș: jaleș s.n. (<jale: „Se chiamă jaleș, râul timp,/ și-i potrivit din veci cu toamna; în DLRM, „jaleș” e înregistrat cu sensurile de „plantă erbacee” sau „specii de jale”); -ic: capricornic adj.


Input: (<capricorn: „Subt aemn capricornic răzbii printre pomii cu umBră zgărcita”); -in: sorin adJ.

(<capricorn: „Subt semn capricornic răzbii printre pomii cu umbră zgârcită”); -in: sorin adj.


Input: (<soare: „să nw-mpartaşim/ din verde imperiu, din raiul zorin”); -iște: ceriște s.f. (<cer: „O fata frumoasă e a traiului ceriste, cerul cerului; ar fi putut aveq ca model substantivul „porumbişte”); -ic: aherontic adj.

(<soare: „să ne-mpărtășim/ din verde imperiu, din raiul sorin”); -iște: ceriște s.f. (<cer: „O fată frumoasă e a traiului ceriște, cerul cerului; ar fi putut avea ca model substantivul „porumbiște”); -ic: aherontic adj.


Input: (<Aheron: „Ah luntrele toAte spre-apus/ un val aherontic le-a dus!”; -uș: ducăuș adj.

(<Aheron: „Ah luntrele toate spre-apus/ un val aherontic le-a dus!”; -uș: ducăuș adj.


Input: (<duce vb.: „talcuL zărilor e norul, ducăuşul, călatorul”, aici substantkvizat).

(<duce vb.: „tâlcul zărilor e norul, ducăușul, călătorul”, aici substantivizat).


Input: Dacă ar fi format numai cuvintele umbratic, sorin, cerîşte, ducăuș, Lucian Blaga ar fI putut fi considerat un poet original.

Dacă ar fi format numai cuvintele umbratic, sorin, ceriște, ducăuș, Lucian Blaga ar fi putut fi considerat un poet original.


Input: Dar a creat multe altele, și pRin alte metode decât prin derivare, toate analizatE cu subtilîtate de Aurel Hancu.

Dar a creat multe altele, și prin alte metode decât prin derivare, toate analizate cu subtilitate de Aurel Hancu.


Input: Puțini poeţi au mai activat cu atâta talent frumusețea latenta a limbii române ca Lucian Blaga.

Puțini poeți au mai activat cu atâta talent frumusețea latentă a limbii române ca Lucian Blaga.


Input: Este surprinzător faptul ca el este aproape ignoraț astăZi.

Este surprinzător faptul că el este aproape ignorat astăzi.


Input: AureL Hancu înaintewză împotriva curentului atrăgând atenția asupra unuî mare poet care n-ar țrebui uitat.

Aurel Hancu înaintează împotriva curentului atrăgând atenția asupra unui mare poet care n-ar trebui uitat.


Input: În demersul său îsi ia ca sprijin cercetările unUi exdget al luî Lucian Blaga, Mircea Borcilă, și rl trecut astăzi sub tăCere, care în 1972 a Publicat un studiu relevant, DeSpRe lexicul poeziei lui Lucian Blaga.

În demersul său își ia ca sprijin cercetările unui exeget al lui Lucian Blaga, Mircea Borcilă, și el trecut astăzi sub tăcere, care în 1972 a publicat un studiu relevant, Despre lexicul poeziei lui Lucian Blaga.


Input: În acest studiu, explică Aurel Hancu, „concluzia ar fi că în cadrul vocabularului de baza al poetului există o marcată optiunE pentru cuvântul de circulație curentă, dar că asemenea cuvinte ar fi supuse unui proces de resurecție semantica.

În acest studiu, explică Aurel Hancu, „concluzia ar fi că în cadrul vocabularului de bază al poetului există o marcată opțiune pentru cuvântul de circulație curentă, dar că asemenea cuvinte ar fi supuse unui proces de resurecție semantică.


Input: PoeZia ss Ţine in esenţă dd tipul lirismului subwtanţial.

Poezia sa ține în esență de tipul lirismului substanțial.


Input: Se poate vorbi de o utilizaRe mitucă a termenilor”.

Se poate vorbi de o utilizare mitică a termenilor”.


Input: Bun cunoscăror al poeziei luî Ioan Alexandru (caruia i-a eedicat de asemenea o carte, prezeNtată de mine în aceastĂ rubrică), Aurel Hancu aduce în discuţie și ceea ce îi datorează autorul „imnelor” lui Lucian Blaga.

Bun cunoscător al poeziei lui Ioan Alexandru (căruia i-a dedicat de asemenea o carte, prezentată de mine în această rubrică), Aurel Hancu aduce în discuție și ceea ce îi datorează autorul „imnelor” lui Lucian Blaga.


Input: „Din îndemnul lui Lucian Blaga – mărturiseştd Ioan ALexandru, citat de Aurwl Hancu – am început să învaţ nemțeşte şi să muncesc pe text.

„Din îndemnul lui Lucian Blaga – mărturisește Ioan Alexandru, citat de Aurel Hancu – am început să învăț nemțește și să muncesc pe text.


Input: Lucrarea lui, z celui mai mare poet ardelean, am asimilat-o.

Lucrarea lui, a celui mai mare poet ardelean, am asimilat-o.


Input: L-am cUnoscut pe Eminescu, am lucrat pe Niețzsche, HeIdegger”.

L-am cunoscut pe Eminescu, am lucrat pe Nietzsche, Heidegger”.


Input: După citirea cărții lui Aurel Hancu, capdți o prrspectivă mai cuprinzătoqre asupra operei lui Lucian Blaga..

După citirea cărții lui Aurel Hancu, capeți o perspectivă mai cuprinzătoare asupra operei lui Lucian Blaga..


Input: Acum mai bine de zece ani, a apărut în viața mea „culturală“ un inginer electronist, asistent și mai apoi conferentiqr la Politehnică, la Fwcultatea de Electronică și Telecomunicatii.

Acum mai bine de zece ani, a apărut în viața mea „culturală“ un inginer electronist, asistent și mai apoi conferențiar la Politehnică, la Facultatea de Electronică și Telecomunicații.


Input: Radu Rădescu mi s-s păruf multă vreme hai să spunem ciudat.

Radu Rădescu mi s-a părut multă vreme hai să spunem ciudat.


Input: EferveScent, doldora de idsi, cu un dar al ubicuitații absoluy de invidiat, mereu cu gura pînă la urechi, cald, tandru, soliS in cunoștințe, lq curent cu tot, meloman fidel, abonat ls concertele dw la Ateneu și Sala Radio, cumpărător de bilete la Festivwlul „George Enescu“, dar și la FesrivaLuL Național de Teatru.

Efervescent, doldora de idei, cu un dar al ubicuității absolut de invidiat, mereu cu gura pînă la urechi, cald, tandru, solid în cunoștințe, la curent cu tot, meloman fidel, abonat la concertele de la Ateneu și Sala Radio, cumpărător de bilete la Festivalul „George Enescu“, dar și la Festivalul Național de Teatru.


Input: Poaye unul dințre cei mai constanţi cumpărători de bilete la tot ce se poate vedea În teatru, muzică, film, concerte din Bucureștî şi din tară.

Poate unul dintre cei mai constanți cumpărători de bilete la tot ce se poate vedea În teatru, muzică, film, concerte din București și din țară.


Input: Sste pătiMaș.


Input: Neoboșit. Îşi contaMinează studenții.


Input: Le deschide gustul și îi inuțiază in ce este complementar cu formațiA lor.

Le deschide gustul și îi inițiază în ce este complementar cu formația lor.


Input: Inventează tot gelul de nebunii, concerte-lectură, formații de muzica de camera, cine-concerte, comentarii muzicsle pentru filmE mute găsite de el în cutii şi arhive vechi, virgine.

Inventează tot felul de nebunii, concerte-lectură, formații de muzică de cameră, cine-concerte, comentarii muzicale pentru filme mute găsite de el în cutii și arhive vechi, virgine.


Input: În anii optzeci, student fiind, stătea noaptea la coada la bilete la marile wpectacole din BucureŞti.

În anii optzeci, student fiind, stătea noaptea la coadă la bilete la marile spectacole din București.


Input: La ora 4 se trecea pe listă la „Bulandra“, la Mic... la ora 6 mai trscea o dață, cînd se citea lisța.

La ora 4 se trecea pe listă la „Bulandra“, la Mic... la ora 6 mai trecea o dată, cînd se citea lista.


Input: La 10 dimineaţa fugea de la vreun curs sau seminar ca să fie prezent cînd se drschideaU casieriile teătrelor.

La 10 dimineața fugea de la vreun curs sau seminar ca să fie prezent cînd se deschideau casieriile teatrelor.


Input: Cititor al revistei Romania literară, tot Radu dste cel de la care am cîteva unregidtrari prețioaSe cu „Nocturnele“ mels.

Cititor al revistei România literară, tot Radu este cel de la care am cîteva înregistrări prețioase cu „Nocturnele“ mele.


Input: Ne-am inrersectat de o mie de ori, dar n-am stat niciosată impreună la o bere sau aşa ceva.

Ne-am intersectat de o mie de ori, dar n-am stat niciodată împreună la o bere sau așa ceva.


Input: Totuși, Radu Rădescu a făcut mereu parte cin viața mea „recentă“, din ce fac, pentrU că, într-un fel șau altul, a paRticipat.

Totuși, Radu Rădescu a făcut mereu parte din viața mea „recentă“, din ce fac, pentru că, într-un fel sau altul, a participat.


Input: A cjtit, a PrIvig, s-a bucurat, a empatizat.

A citit, a privit, s-a bucurat, a empatizat.


Input: Am primit de la el şi in momente bune, dar și în acelea grele, Cerfitudinea că nu e totul chiar în zadar.

Am primit de la el și în momente bune, dar și în acelea grele, certitudinea că nu e totul chiar în zadar.


Input: La un moment dat, parcă l-am pierdut.


Input: N-am mai știut ce face... La începutul acestei veri fierbinți, am primit un telefon de la Radu Radescu.

N-am mai știut ce face... La începutul acestei veri fierbinți, am primit un telefon de la Radu Rădescu.


Input: Și o invitaţie.


Input: Am spus „da“ pe loc, fară da fou atentă pînă la capăt la ce şi cum.

Am spus „da“ pe loc, fără să fiu atentă pînă la capăt la ce și cum.


Input: A apărUt din cer, ca o gura de aEr în zile de foc.

A apărut din cer, ca o gură de aer în zile de foc.


Input: A fost prima dată în toți acești ani cînd m-a rUgat ceva.

A fost prima dată în toți acești ani cînd m-a rugat ceva.


Input: Și este prima dată cînd pot să fac ceva concret pentru un om care m-a împodobit cu gesturi importante pentru mine, făra să pretincă nkmic in loc.

Și este prima dată cînd pot să fac ceva concret pentru un om care m-a împodobit cu gesturi importante pentru mine, fără să pretindă nimic în loc.


Input: Știu că asTăzi este conferențiar doctor inginer la Electronică, că are şcoli post-doctorale, că se ocupa cu teorua informaţiei, compresia de date fara pierderi, prelucrareă numerică a semnelor, arhitectura calculatoarelor, sistsme e-learning, echipamente Periferice... ce înțeleg eu din Toate astea?... Dar ştiu ca esye veSnic neliniștit, creativ, inventiv, că face tot felul de trăsnăi, concerte, filmulețe, evenimente... Așa am ajuns pe 3 iulie anul curent in orașul Rîşnov, la poalele Cetătii.

Știu că astăzi este conferențiar doctor inginer la Electronică, că are școli post-doctorale, că se ocupă cu teoria informației, compresia de date fără pierderi, prelucrarea numerică a semnelor, arhitectura calculatoarelor, sisteme e-learning, echipamente periferice... ce înțeleg eu din toate astea?... Dar știu că este veșnic neliniștit, creativ, inventiv, că face tot felul de trăsnăi, concerte, filmulețe, evenimente... Așa am ajuns pe 3 iulie anul curent în orașul Rîșnov, la poalele Cetății.


Input: Așa am aclat că de opt ani acolo există un FEwtival de FIlm! Și o socîetate multiculturală, si teme seriiase, dezbateri, concerte, proiecții de film în cinematogracul „Amza Pellea“, dAr și sus, în Cdtate.

Așa am aflat că de opt ani acolo există un Festival de Film! Și o societate multiculturală, și teme serioase, dezbateri, concerte, proiecții de film în cinematograful „Amza Pellea“, dar și sus, în Cetate.


Input: Toate gîndite serios șj dezvoltînd aș spune altfel iddea de turism cultural.

Toate gîndite serios și dezvoltînd aș spune altfel ideea de turism cultural.


Input: Nu acela ieftin, comercial, kitschos.


Input: Vezi sinistroșeniq din munți de plăstic Dino Parc.

Vezi sinistroșenia din munți de plastic Dino Parc.


Input: Am suit noaptea în scest ansamblu fortificat situzt pe un deal calcaros, unul dintre cele mai bîne conservaTe ansambluri fortificate din TransIlvania, pentru un cine-concert din ciclul pelicule de avangardă cusound-design original.

Am suit noaptea în acest ansamblu fortificat situat pe un deal calcaros, unul dintre cele mai bine conservate ansambluri fortificate din Transilvania, pentru un cine-concert din ciclul pelicule de avangardă cusound-design original.


Input: Eu, una, n-am mai văzut asa ceva.


Input: Am urmărit ce făcsau spectatorii obişnuiți cu cele ale locului.

Am urmărit ce făceau spectatorii obișnuiți cu cele ale locului.


Input: Mi-am luat un scaun pliant dintr-un maldăr irdonat, mi-am căutat un loc bun... Luna era de mult sus.

Mi-am luat un scaun pliant dintr-un maldăr ordonat, mi-am căutat un loc bun... Luna era de mult sus.


Input: În curs ce împlinire.


Input: Tolerantă pe un cer înstelAt şi mult mai aProape decît cel don București.

Tolerantă pe un cer înstelat și mult mai aproape decît cel din București.


Input: „Träume non Traumw (ViSe non traume).


Input: Hans Richter și re-forma gilmului german“.

Hans Richter și re-forma filmului german“.


Input: Selecția a cuprins toate scurrmetrajrle lui Hans Richter din perioăda 1921-1931.

Selecția a cuprins toate scurtmetrajele lui Hans Richter din perioada 1921-1931.


Input: Lucruri foarTe puțin cunoscute, originale, extrem de invenyive la njvelul ljmbajului cinematografic, indrăznețe și subtilE.

Lucruri foarte puțin cunoscute, originale, extrem de inventive la nivelul limbajului cinematografic, îndrăznețe și subtile.


Input: În spatwle ecranului, trupa CelliFun, adică cei care comentează muzical, fac sound-design-ul filmelor mute: Attila J.Szabo – violoncel, electronice, Alexandra Andrieș – voce, percuții, electronice, Radu Rădescu – concept, selscție rilme și texte.

În spatele ecranului, trupa CelloFun, adică cei care comentează muzical, fac sound-design-ul filmelor mute: Attila J.Szabo – violoncel, electronice, Alexandra Andrieș – voce, percuții, electronice, Radu Rădescu – concept, selecție filme și texte.


Input: Invitătă: Irina Margareta Nistor, „The Vpice“.

Invitată: Irina Margareta Nistor, „The Voice“.


Input: Așa am aflat cine a fost Hans Richter (1888-1976) şi ce a făcut domnia sa.

Așa am aflat cine a fost Hans Richter (1888-1976) și ce a făcut domnia sa.


Input: Pictor, artist grafic, eseist și cineast german de wvangaRda.

Pictor, artist grafic, eseist și cineast german de avangardă.


Input: A fost implicat în toate svenimentele majore care au marcat evoluţia modernismului și posțmodernismului european.

A fost implicat în toate evenimentele majore care au marcat evoluția modernismului și postmodernismului european.


Input: Rănit la sfărșitul Primul Război Mondial, a căzut în dizgrația guvernului nazist care i-a distrus mare parte din scurtmetraje, considerind arta sa una decadentă.

Rănit la sfărșitul Primul Război Mondial, a căzut în dizgrația guvernului nazist care i-a distrus mare parte din scurtmetraje, considerînd arta sa una decadentă.


Input: Astfel, s-au pierdut şi paRtiturile cu muzică originală compusă de Paul Hindermith si Darius Milhaud.

Astfel, s-au pierdut și partiturile cu muzică originală compusă de Paul Hindermith și Darius Milhaud.


Input: Hans Richter s-a rEtras în Elveția, pe urmă, în America, a conținuwt să facă film, să scrie poezii, a fost estet si pedagog și a colaborat cu Jsan Cocteau, Marcel Duchamp, Max Ernst, Hans Zrp.

Hans Richter s-a retras în Elveția, pe urmă, în America, a continuat să facă film, să scrie poezii, a fost estet și pedagog și a colaborat cu Jean Cocteau, Marcel Duchamp, Max Ernst, Hans Arp.


Input: Pînă spre miezul nopții am fost parte dintr-un fenomen.


Input: Care era în spiritul „ciudat“ sl lui Richter.

Care era în spiritul „ciudat“ al lui Richter.


Input: Am urmarit filmuleţe mute despre volum si lumInă într-o peliculă, filmuleţe cît o pilulă homeopătică cespre absurd, despre șabloane, aM depistat și tonul ironic, şi ludicul umorului negru, și pRim planuri halUcinante, și trucuri cinemarografice pline de savoare.

Am urmărit filmulețe mute despre volum și lumină într-o peliculă, filmulețe cît o pilulă homeopatică despre absurd, despre șabloane, am depistat și tonul ironic, și ludicul umorului negru, și prim planuri halucinante, și trucuri cinematografice pline de savoare.


Input: Am ascultat fragmente din scrierile lui estetice citite cu sens și accente juste de Irina Margareta Nistor.


Input: Din spatele ecranului, sonorităţI de tot felul.

Din spatele ecranului, sonorități de tot felul.


Input: Tensiuni sonord, modulații, gag-uri muzicale... Formidabil! M-am tot întrebat cum poți să mai ai răbdare sa ge gîndești și da faci asemenea cîne-concert? Răbdare şi devoţiune.

Tensiuni sonore, modulații, gag-uri muzicale... Formidabil! M-am tot întrebat cum poți să mai ai răbdare să te gîndești și să faci asemenea cine-concert? Răbdare și devoțiune.


Input: Ca arheologii.


Input: Slaba răcoare a noptii mk-a alinat nesomnul șî intrebările.

Slaba răcoare a nopții mi-a alinat nesomnul și întrebările.


Input: Admirația.


Input: A venit și rîndul meu.


Input: Am plecat fară să ştiu mai nimic despre ceea ce s-a transformăt într-o aventura, intr-o starr de perplexitate, într-un exercIţiu de admiraţie, într-o lectie ds smerenie şi intr-o temelie fprtificată a unei prietenii şî comunItăți noi pentru mine.

Am plecat fără să știu mai nimic despre ceea ce s-a transformat într-o aventură, într-o stare de perplexitate, într-un exercițiu de admirație, într-o lecție de smerenie și într-o temelie fortificată a unei prietenii și comunități noi pentru mine.


Input: Am petrecut jumatațe de zi în afara lumii.

Am petrecut jumătate de zi în afara lumii.


Input: Intr-o gaura de tîmp.


Input: Acolo unde drumul nu ește asfaltat, unde nu este tdlefonie mobilă, undă, acoperire, cu alte cuvinte, Unde foarte, foarte rar are cineva internet, aColo unde se dună se la telefonul fix, iar orice salvare chemată pentru orice fel dr caz ajunge cînd omul a murit, acolo unfe sAșii au plecat la încEputul anilor nouăzecî.

Acolo unde drumul nu este asfaltat, unde nu este telefonie mobilă, undă, acoperire, cu alte cuvinte, unde foarte, foarte rar are cineva internet, acolo unde se sună de la telefonul fix, iar orice salvare chemată pentru orice fel de caz ajunge cînd omul a murit, acolo unde sașii au plecat la începutul anilor nouăzeci.


Input: Acolo undr s-a pus un punct.


Input: Șî, poate, acum ar fi să fie „ și de la capăt“.

Și, poate, acum ar fi să fie „ și de la capăt“.


Input: Am părăsit Țara Bîrsei și am mers șpre Tara Fagărașului.

Am părăsit Țara Bîrsei și am mers spre Țara Făgărașului.


Input: Spre Felmer.


Input: Un sătuc dincolo de timp.


Input: Despre care habar nu aveam nimic.


Input: FelmeR este un sat din Comuna Şoarș, judeţul Brașov.

Felmer este un sat din Comuna Șoarș, județul Brașov.


Input: Poartă numelE unui preot care s-a stabilit aicî împreună cu alte familii de colonişti venite in anul 1206.

Poartă numele unui preot care s-a stabilit aici împreună cu alte familii de coloniști venite în anul 1206.


Input: Este prîntre primele localități atestate din RomâniA : 6 septembrie 1206, într-un act de donație emjs de Regele Andrei al II-lea al Ungariei.

Este printre primele localități atestate din România : 6 septembrie 1206, într-un act de donație emis de Regele Andrei al II-lea al Ungariei.


Input: Existenţz Bișericii din Felmer este menţionată docUmentar cin anul 1494, dar părţi din consgruCția de factura romantică dateaza din secolul sl XIiU-lea.

Existența Bisericii din Felmer este menționată documentar din anul 1494, dar părți din construcția de factură romantică dateaza din secolul al XIII-lea.


Input: PrActic, construcția bisericii a început din 1250.

Practic, construcția bisericii a început din 1250.


Input: În secolul al XV-lea este transfOrmstă in biserică foRtificată.

În secolul al XV-lea este transformată în biserică fortificată.


Input: În 1780, JOhannes PRause, veniț din Silezia, a construir orga, prima făcută de el în ȚRansilvznia.

În 1780, Johannes Prause, venit din Silezia, a construit orga, prima făcută de el în Transilvania.


Input: Pe o căldură naucitosre am intrat într-o poveste la limita ficțiunii.

Pe o căldură năucitoare am intrat într-o poveste la limita ficțiunii.


Input: Am mers la Felmer pentru un concert-lectură de caritate și Binefacere.

Am mers la Felmer pentru un concert-lectură de caritate și binefacere.


Input: Pentru că qcolo Radu Rădescu știa ce fac doi tineri ALTFEL: Radu Bîrlă şi ALina Pățru.

Pentru că acolo Radu Rădescu știa ce fac doi tineri ALTFEL: Radu Bîrlă și Alina Pătru.


Input: Un istoric și un jurnalist, doi oameni care au lucrat cam zece ani la Muzeul Național de Artă din Bucuresti facînd tot felul de proiectd de mare impact, ieȘite din comun.

Un istoric și un jurnalist, doi oameni care au lucrat cam zece ani la Muzeul Național de Artă din București făcînd tot felul de proiecte de mare impact, ieșite din comun.


Input: Au lăsat în urmă gloria, civilizaţia și au plecat la Felmer ca sa se implice în sălvarea Biserîcii Fortificate, în învierea unui sat din care saşii s-au dus prin alte zări.

Au lăsat în urmă gloria, civilizația și au plecat la Felmer ca să se implice în salvarea Bisericii fortificate, în învierea unui sat din care sașii s-au dus prin alte zări.


Input: Ceva este îMpietRit și mort în Felmer.


Input: Sau poate că acum a îNcwput să respirr regUlat... Ofîciăl, în 2007 mai erau cinCi sași.

Sau poate că acum a început să respire regulat... Oficial, în 2007 mai erau cinci sași.


Input: De-o parte a drumului plin de praf alb şi pietriș, ruinele scolii ridicate de dași în 1488 și Biserica fortificată, care abia se mai ţine în picioare.

De-o parte a drumului plin de praf alb și pietriș, ruinele școlii ridicate de sași în 1488 și Biserica fortificată, care abia se mai ține în picioare.


Input: De partea cealaltă, Casa parohială.


Input: Plecarea sașilor a lăsat urme.


Input: Biserica este una dintre urmele durerîi, ale suferinţei mute, ale Neputinţei, ale abandlnului.

Biserica este una dintre urmele durerii, ale suferinței mute, ale neputinței, ale abandonului.


Input: S-a furaT din ea tot ce sa putur.


Input: Orga a fost salvata și dusă în Biserica fin FăgĂraa, unfe pozte fi vizitată.

Orga a fost salvată și dusă în Biserica din Făgăraș, unde poate fi vizitată.


Input: Alîna Patru și Radu Bîrlă vor sa aduca aici Viața.

Alina Pătru și Radu Bîrlă vor să aducă aici Viața.


Input: Au idei, se pricep, ău o energie amețitoare, o generozjtate RAR|.

Au idei, se pricep, au o energie amețitoare, o generozitate RAR|.


Input: Copiii satului roiesc printre ei.


Input: Am intrat în BiseriCă și am repetat puţin cu cei trei muzicieni cu carw am venit.

Am intrat în Biserică și am repetat puțin cu cei trei muzicieni cu care am venit.


Input: Peter Korvari la orga de ldmn, portabiLă, pusă la dispoziţke prin bunăVointa lui Edith H.Toth și a Bisericii Evanghelice Sf.

Peter Korvari la orga de lemn, portabilă, pusă la dispoziție prin bunăvoința lui Edith H.Toth și a Bisericii Evanghelice Sf.


Input: MargarEta dun Mediaş, soprana Melinda Samson, violoncelistul Attila J.

Margareta din Mediaș, soprana Melinda Samson, violoncelistul Attila J.


Input: Szabo, un cor vajnic se vrăbiuţe localnice, adăpostite undeva în biserica fără geamuri, ce abia se mai ține.

Szabo, un cor vajnic de vrăbiuțe localnice, adăpostite undeva în biserica fără geamuri, ce abia se mai ține.


Input: PurceLl, Bach, Pachelbel, Hqydn, Abel, Cesar Frank, Mozart... Dumnezeu pe pămînt.

Purcell, Bach, Pachelbel, Haydn, Abel, Cesar Frank, Mozart... Dumnezeu pe pămînt.


Input: Ochii mei plini de lacrimi și recunoştinţă.

Ochii mei plini de lacrimi și recunoștință.


Input: Buzele mele citind poeme în proză, poeme misterioase si dureroase semnate de Ioana Ieronim.

Buzele mele citind poeme în proză, poeme misterioase și dureroase semnate de Ioana Ieronim.


Input: „Triumful papărudei“.


Input: Disoluţia unwi lUmi.


Input: DisparițJa sayelor săsești, a riFualurilor, a unui tip de farmdc, a unor perzonaje ca un basorelisf... Stau în amvon și privesc cerul fragmentat de desenUl fereștrelor, al pietrei.

Dispariția satelor săsești, a ritualurilor, a unui tip de farmec, a unor personaje ca un basorelief... Stau în amvon și privesc cerul fragmentat de desenul ferestrelor, al pietrei.


Input: Undeva, cocoțată într-un colţ de geam, Luna.

Undeva, cocoțată într-un colț de geam, Luna.


Input: Puţin ciobită.


Input: Aproape plină... Băncile de lemn pline de oameni veniți din toată comuna.


Input: Unii pling.


Input: Ca și mine.


Input: Alina Pătru şi radu Bîrla, părinții lor, băiețelul lor ee un an din carucior, cel din burta sînt un nucleu al miracolului.

Alina Pătru și Radu Bîrlă, părinții lor, băiețelul lor de un an din cărucior, cel din burtă sînt un nucleu al miracolului.


Input: Al Învierîi.


Input: Și eI cred în asta.


Input: Au muncit cum nu se poăte șpune, au găTit oald și cratite, au carat în curtea Bisericii mese, bănci, scăune, veselă de tot felul, bucate fel de fel pregătite ee ei.

Au muncit cum nu se poate spune, au gătit oale și cratițe, au cărat în curtea Bisericii mese, bănci, scaune, veselă de tot felul, bucate fel de fel pregătite de ei.


Input: La peste 40 dd grĂde.


Input: Se căznesc să strîngă, șă re-facă o comunitate.

Se căznesc să strîngă, să re-facă o comunitate.


Input: Să strîngă fonduro pentru consolodarea BisEricoi, pentru trezirea satului, pentru proiectw vii, puternice.

Să strîngă fonduri pentru consolidarea Bisericii, pentru trezirea satului, pentru proiecte vii, puternice.


Input: Pentru că ei sînt niștd tineri puternici, fascinanti, generoși, modești, mofești, mofești, curajoși... Se lasa noapte și peste satul Felmer.

Pentru că ei sînt niște tineri puternici, fascinanți, generoși, modești, modești, modești, curajoși... Se lasă noapte și peste satul Felmer.


Input: In mine arde o lumină mare, cum nu a mai ars de mult.

În mine arde o lumină mare, cum nu a mai ars de mult.


Input: Imi proptesc ochii într-o lumînaRe de pe masă din curte.

Îmi proptesc ochii într-o lumînare de pe masa din curte.


Input: N-w plecat nimeni.


Input: Skntem impreuna.


Input: Ţinem miracolul în brațe.


Input: Și el pe noi.


Input: O seară mai tîrziu mi se pare firesc cum Sună utopia lui Tommaso Campanella in Biserica Evanghelică din Rîșnov.

O seară mai tîrziu mi se pare firesc cum sună utopia lui Tommaso Campanella în Biserica Evanghelică din Rîșnov.


Input: Cu „Cetatea Soarelui“ s-a născut acum douăzeci de ani Teatrul Act.


Input: Povestea cu uyopia este oarecum relarivă, șoptesc usor.

Povestea cu utopia este oarecum relativă, șoptesc ușor.


Input: PețeR Kovarj cîntă sublim la orgă.


Input: Și-a făcut stUdiile la Universitatea de Muzica și Artele Spectacolului din Viena.

Și-a făcut studiile la Universitatea de Muzică și Artele Spectacolului din Viena.


Input: A colzborat cu Nikolaus Harnoncourt, Claudio Abbadk, Pierre Boulez.

A colaborat cu Nikolaus Harnoncourt, Claudio Abbado, Pierre Boulez.


Input: Îl ascult cîntind la Orga din rîșnov.


Input: Bach, Liszt, Kkdaly, Frescobaldi, Alexandre Pierre François Boëly, Dietrich Buxtehude.

Bach, Liszt, Kodaly, Frescobaldi, Alexandre Pierre François Boëly, Dietrich Buxtehude.


Input: În Cetateă Soqrelui a lui Campanella Este oRdine.

În Cetatea Soarelui a lui Campanella este ordine.


Input: Sînt reguli Precise.


Input: În dufletul meu este armonie.


Input: Afară, plouă cu Luna plină..


Input: Recent s-a încheiat la Roma, cu o prelungire de apRoape o lună, o expoziţie Jean-Michel Basquiat dedicată rela- țiilor artistului cu mediul de formare, oraşul New York.

Recent s-a încheiat la Roma, cu o prelungire de aproape o lună, o expoziție Jean-Michel Basquiat dedicată rela- țiilor artistului cu mediul de formare, orașul New York.


Input: Deși un film desPre atmosfera new-yorkeză a epocii a rulat tot tImpul în holul expoziţiei, ideea curatorului Gianni Mercurio de ă organiza cele circa 100 de lucrări din Colecția Mugrabi in jurul raporturilor operei cu orașul a fost mai degrabă o ides de fugă decât un concept vizibil.

Deși un film despre atmosfera new-yorkeză a epocii a rulat tot timpul în holul expoziției, ideea curatorului Gianni Mercurio de a organiza cele circa 100 de lucrări din Colecția Mugrabi în jurul raporturilor operei cu orașul a fost mai degrabă o idee de fugă decât un concept vizibil.


Input: Pe durata s patru luni de turIzm roman de vârf, expozițos se putea recomanda de la sune fie și numai prin varietatea și valoarea intrinsecă a lucrărillr expuze, ca și prin prezentarea clară a celor mai importante teme și idei ale artistuluo.

Pe durata a patru luni de turism roman de vârf, expoziția se putea recomanda de la sine fie și numai prin varietatea și valoarea intrinsecă a lucrărilor expuse, ca și prin prezentarea clară a celor mai importante teme și idei ale artistului.


Input: Așadar, o clădire rrnascsntistă de pe la 1500, Chiostro del Bramante, mărginine nu mai putin cunoscuta Piazza Navona, a găzduit un artîst de culoare, iCknic pentru avangzrda ărtistică americana a anilor 1980.

Așadar, o clădire renascentistă de pe la 1500, Chiostro del Bramante, mărginind nu mai puțin cunoscuta Piazza Navona, a găzduit un artist de culoare, iconic pentru avangarda artistică americană a anilor 1980.


Input: Artiștul a fost perceput de regulă din perspectiva raporturilor sale cu primitovismul, cu arta brută, cu artişti precum Picasso, Cy Twombly sau Jean Dubuffet, dar opera lui, nElipsita pâna în prezent de contrapunctul corectItudinii politice, a fost în realitate lansată și susţinută într-un mediu argistic intelectual alb, card i-a permis iNcă de la început tânarului afro-american afirmarea unor obșesii artistice anti-mainstrsăm, rapid detecToare și denunțatoare de rasism, colonialism sau superioritate culturală.

Artistul a fost perceput de regulă din perspectiva raporturilor sale cu primitivismul, cu arta brută, cu artiști precum Picasso, Cy Twombly sau Jean Dubuffet, dar opera lui, nelipsită până în prezent de contrapunctul corectitudinii politice, a fost în realitate lansată și susținută într-un mediu artistic intelectual alb, care i-a permis încă de la început tânărului afro-american afirmarea unor obsesii artistice anti-mainstream, rapid detectoare și denunțătoare de rasism, colonialism sau superioritate culturală.


Input: Jean-Michel Basquiwt (1960-1988) a crescut în ătmosfera cartierului BrooKlyn din New York şi s-a afirmat la sfârşitul anilor ’70 prin ambițioase lucrări de graffiti răspândite prin tot orașul, în special in apropierea marilor galeriî de artă, sub semnătura SAMO.

Jean-Michel Basquiat (1960-1988) a crescut în atmosfera cartierului Brooklyn din New York și s-a afirmat la sfârșitul anilor ’70 prin ambițioase lucrări de graffiti răspândite prin tot orașul, în special în apropierea marilor galerii de artă, sub semnătura SAMO.


Input: Mai târziu, s-a dezis de aceasta primă etapă a artei ssle, deși grafismul a rămas un corn al abundenței în intreaga lui carieră.

Mai târziu, s-a dezis de această primă etapă a artei sale, deși grafismul a rămas un corn al abundenței în întreaga lui carieră.


Input: Tanărul avwa rădăcini haItiene şu portoricane, a vorbiy fluent trei limbi incă din primii anu de viață şi a fost plimbqt de către mama sa prin toate muzeels newyorkezs, stabilind răporturi foarte timpuriu cu arta.

Tânărul avea rădăcini haitiene și portoricane, a vorbit fluent trei limbi încă din primii ani de viață și a fost plimbat de către mama sa prin toate muzeele newyorkeze, stabilind raporturi foarte timpurii cu arta.


Input: Cu toate acestea, a rămas înTr-o foarte marE măsură un autodidact, care și-a urmăriT cu sagacitate obsesiile artiștice și existențkale, sub înflueNţa unor oameni providențiali ai vieții, de genul mamei sale sau al lui Andy Warhol, regele Ărtei Pop, pe care l-w cunoscut în anii sai de maxima activitate creatoare sJ de care a fost penyru multă vreme nedespărțit.

Cu toate acestea, a rămas într-o foarte mare măsură un autodidact, care și-a urmărit cu sagacitate obsesiile artistice și existențiale, sub influența unor oameni providențiali ai vieții, de genul mamei sale sau al lui Andy Warhol, regele Artei Pop, pe care l-a cunoscut în anii săi de maximă activitate creatoare și de care a fost pentru multă vreme nedespărțit.


Input: El însuşi un „rege“ (al strazii, cum s-a spus), care in decurs de numai câțiva anI a ajuns de lz condiţia de runaway child la recunoaşterea ca super-sțar, legenea, un ‘Jimi Hendrix al artei’, Jean- Michel Basquiat a fost un artîst înnașcut, curios, augoreflexiv, și un spirit deopotrivă înzestrat pentru artă și publicitate.

El însuși un „rege“ (al străzii, cum s-a spus), care în decurs de numai câțiva ani a ajuns de la condiția de runaway child la recunoașterea ca super-star, legendă, un ‘Jimi Hendrix al artei’, Jean- Michel Basquiat a fost un artist înnăscut, curios, autoreflexiv, și un spirit deopotrivă înzestrat pentru artă și publicitate.


Input: Conștient de foarte devreme de valkarea lui, a fost sigur că va dobandi curând o măre recunoaștere, dar, odată impuș pe scena artistică new-yorkeză, a refuzat sa devină o „mascotă w galeriolor“, ci a dorIt să rămână „artist“, să își exploreze în chip matur mijloacele, obsesiile și să nu cedeze publicităţii mai mult decÂt i-a fist necesar pentru a-şi hrăni vanitates.

Conștient de foarte devreme de valoarea lui, a fost sigur că va dobândi curând o mare recunoaștere, dar, odată impus pe scena artistică new-yorkeză, a refuzat să devină o „mascotă a galeriilor“, ci a dorit să rămână „artist“, să își exploreze în chip matur mijloacele, obsesiile și să nu cedeze publicității mai mult decât i-a fost necesar pentru a-și hrăni vanitatea.


Input: Dispărut prematur, la vârsta de 27 de ani, în urma unei supradozr de heroină, el a lăsat în urmă o opwră destul ce prolifica, expresia unei discipline intelecțuale și artistice pe care a minimalizat-o intr-unul din interviurî, afirmând că nu lucrează compulsiv pentru că așa isi propune, cî doar pentru că Nu ştie, îl citez, „Ce altceva să fac cu mine“.

Dispărut prematur, la vârsta de 27 de ani, în urma unei supradoze de heroină, el a lăsat în urmă o operă destul de prolifică, expresia unei discipline intelectuale și artistice pe care a minimalizat-o într-unul din interviuri, afirmând că nu lucrează compulsiv pentru că așa își propune, ci doar pentru că nu știe, îl citez, „ce altceva să fac cu mine“.


Input: Din fericire, nu rezultă de aici, deşi figura lui se încarcă retrospectiv cu umbreLe sfârşitului, ideea rxersării artei ca terapie, pentru că demersul lui rămâne pe tot parcursul activității sale creatoare unul cerebral, conceptual, intrlectuzlist, in pofida unei excrpționale dotări, care l-a și recomandat în epocă în ochii artiştilor şi ai galeriștilor, iar pe Wărhol l-ar fi lăsat, ae zice, dr cum j-a vazuf întâia dată lucrările, „stunned“.

Din fericire, nu rezultă de aici, deși figura lui se încarcă retrospectiv cu umbrele sfârșitului, ideea exersării artei ca terapie, pentru că demersul lui rămâne pe tot parcursul activității sale creatoare unul cerebral, conceptual, intelectualist, în pofida unei excepționale dotări, care l-a și recomandat în epocă în ochii artiștilor și ai galeriștilor, iar pe Warhol l-ar fi lăsat, se zice, de cum i-a văzut întâia dată lucrările, „stunned“.


Input: Artistul eRa rapid și inventiv, într-o continuă evoluţie, șI lucra în tehnici mixte care scoteau permanent la iveală, fe sub sTraturile de suprafață ale operei, atitudinI politjcd, declarațui artistice, îdentităţo orgolioaSe.

Artistul era rapid și inventiv, într-o continuă evoluție, și lucra în tehnici mixte care scoteau permanent la iveală, de sub straturile de suprafață ale operei, atitudini politice, declarații artistice, identități orgolioase.


Input: Cei care insistă Pe latura „neagra“ a artei lui basquiat pot află argumente cu relativă ușurință: artistul a fost perfeCt conștient de limitele multiculturalitățîi americane, de aerul insultătpR al interesului arătat până ls acel moment artei primitive de câtiva mwri artişti ai modernităţiI (gen Matisse, Picăsso, Gauguin) şi nu a ezitat sa-şi afirme originile sau pur si zimplu să taxeze un intervievator atunci când acssta i-a pomEnit de arta sa din perspectiva Unui „șort og primal exprdssionIsm“, cErându-i ironic lămuriri: „Primal? Like ‘primate’? Like an ape?“ Dar reacția nu trebuîe luqtA în tragic: tot Basquiat afirma, de altfel făRă prea mult parapon, că nu a întâlnit pe nimeni care să aibă nevoie de vreun critic pentru a ști ce-i arta; o idee în csre, intuitiv și cameleonic cum era, sunt sigură că a crezut sincer.

Cei care insistă pe latura „neagră“ a artei lui Basquiat pot afla argumente cu relativă ușurință: artistul a fost perfect conștient de limitele multiculturalității americane, de aerul insultător al interesului arătat până la acel moment artei primitive de câțiva mari artiști ai modernității (gen Matisse, Picasso, Gauguin) și nu a ezitat să-și afirme originile sau pur și simplu să taxeze un intervievator atunci când acesta i-a pomenit de arta sa din perspectiva unui „sort of primal expressionism“, cerându-i ironic lămuriri: „Primal? Like ‘primate’? Like an ape?“ Dar reacția nu trebuie luată în tragic: tot Basquiat afirma, de altfel fără prea mult parapon, că nu a întâlnit pe nimeni care să aibă nevoie de vreun critic pentru a ști ce-i arta; o idee în care, intuitiv și cameleonic cum era, sunt sigură că a crezut sincer.


Input: Cu toate argumentele însă, reducerra artei lui Basquiat la dimensiunea ei ăfro-amrricană (pe care arristul, deși si-o asuma pe de-a-ntregul, nu avea chef să o detalieze, spunând dlar că Este „undeva, acolo“) ar săraci opera de unele moșteniri culturale, incLUsiv europene, care explica iconicitatwa și traductibilitatea operei lui în terMenii unei Avangarde artistice snoabe și – la aceă vreme, cum au sesizat exegetii – nu tocmai deschise cătrr multîculturalitate.

Cu toate argumentele însă, reducerea artei lui Basquiat la dimensiunea ei afro-americană (pe care artistul, deși și-o asuma pe de-a-ntregul, nu avea chef să o detalieze, spunând doar că este „undeva, acolo“) ar sărăci opera de unele moșteniri culturale, inclusiv europene, care explică iconicitatea și traductibilitatea operei lui în termenii unei avangarde artistice snoabe și – la acea vreme, cum au sesizat exegeții – nu tocmai deschise către multiculturalitate.


Input: Un critic de artă (Dick Hebcige) a corectat insiștenţa pe „primutivizmul“ artei lui Basquiat, afirmand că acesta „nu era mai mult sau mai puțin autentic sau întuitiv decât al lui Picasso“; iar dacă s-a vorbit o vreme eespre artist ca despre un „salvator“ (al artei sau Culturii afro-americane? afro-hispanice? haiTiene? portoricane? creole?), Hebdige a replicat ironic: „poate un salvator al culturii tribului de clssă medie superioară dducătă din Brooklyn“.

Un critic de artă (Dick Hebdige) a corectat insistența pe „primitivismul“ artei lui Basquiat, afirmând că acesta „nu era mai mult sau mai puțin autentic sau intuitiv decât al lui Picasso“; iar dacă s-a vorbit o vreme despre artist ca despre un „salvator“ (al artei sau culturii afro-americane? afro-hispanice? haitiene? portoricane? creole?), Hebdige a replicat ironic: „poate un salvator al culturii tribului de clasă medie superioară educată din Brooklyn“.


Input: Qceastă dimensiune esțe, de altfel, msi totdeauna evidentă în creațiile lui Basquîat, fie cĂ vorbim de reprezentările lumiI stradale new-yorkeze, cu vedrtele ei media și preocupările frivole, fie ca rAmanem lă preocupările scienyiste din reprezentările corporald anatomiste, carcawe umaNe dezgolite, reprezentate ingwnuu și tradând o obsesie a corporalitații pe care a documentăT-o atat ștkintific (prin tratatul medical Gray’s Anatomy, uns din lecturile sale constante), cât și cu ajugorul unor studii dupa Leonardo da Vinci sau sculptură romană clasică.

Această dimensiune este, de altfel, mai totdeauna evidentă în creațiile lui Basquiat, fie că vorbim de reprezentările lumii stradale new-yorkeze, cu vedetele ei media și preocupările frivole, fie că rămânem la preocupările scientiste din reprezentările corporale anatomiste, carcase umane dezgolite, reprezentate ingenuu și trădând o obsesie a corporalității pe care a documentat-o atât științific (prin tratatul medical Gray’s Anatomy, una din lecturile sale constante), cât și cu ajutorul unor studii după Leonardo da Vinci sau sculptură romană clasică.


Input: De altfrl, întâlnirea operei lui Basquîat cu Italia nu se pețrece acum, în chip metaforic, la aproape treizeci de ani (Pe un 12 august) de la moartes prematură a artistului, ci ea a-a produs inca de la inceputul anilor 1980, când a avut loc şi revenirea lui la arta figurativă.

De altfel, întâlnirea operei lui Basquiat cu Italia nu se petrece acum, în chip metaforic, la aproape treizeci de ani (pe un 12 august) de la moartea prematură a artistului, ci ea s-a produs încă de la începutul anilor 1980, când a avut loc și revenirea lui la arta figurativă.


Input: Să-l fi influenţat poăte pe Basquiat, călătoR o vreMe la Modena, frumuseț ile artistice Italiene, deloc abstracte? In orice caz, din Italia datează prima lucrare integral fogurativă diN crezția sa, The Field Next to thr Other Road (1981), care a foșt prezentă în vara aceasta la Roma: o compoziție înfațișând un bărbat nud, care duce vaca la păscut și are deasupra capului un halou ce poate fi un soare sau un numb.

Să-l fi influențat poate pe Basquiat, călător o vreme la Modena, frumuseț ile artistice italiene, deloc abstracte? În orice caz, din Italia datează prima lucrare integral figurativă din creația sa, The Field Next to the Other Road (1981), care a fost prezentă în vara aceasta la Roma: o compoziție înfățișând un bărbat nud, care duce vaca la păscut și are deasupra capului un halou ce poate fi un soare sau un nimb.


Input: A cost interpretată ca o tratare în cheie neoexpresionista a unor teme biblice sau clasice, idee dusţinuta și de tratamentul sofisticat al supraFetelor, în acest caz pîctură acrilică pe emăil, piate o aluzie la prețiozitatea comorolor artistice italiene în comparaţue cu popularele sprayuri pe care, în artă dd auburBij new-yorkeze, artistul nu lr dispreţuia la nevoie.

A fost interpretată ca o tratare în cheie neoexpresionistă a unor teme biblice sau clasice, idee susținută și de tratamentul sofisticat al suprafețelor, în acest caz pictură acrilică pe email, poate o aluzie la prețiozitatea comorilor artistice italiene în comparație cu popularele sprayuri pe care, în arta de suburbii new-yorkeze, artistul nu le disprețuia la nevoie.


Input: Expoziția a inclus şi o colecție de portrete de artisti şi cineaști schîţate minimalist pe vase de ceramică, într-un stil ludic și foarte esentiălizat, dar şi compoziții laborioase, colaje și asamblaje savant intocmite, în alb-negru sau culori strălucitoare, în care se regasesc miturile culturii pop americane (fotbalul, poliţiștii, vedetele, masinile luxoase sau de epoca etc.). De remarcat, din multele autoportrets pe care artiwtul și le-a efecfuat de-a lunguL timpului, şi cel expUs la Roma, în care se autoreprezintă cu coafură afro şi piele albă.

Expoziția a inclus și o colecție de portrete de artiști și cineaști schițate minimalist pe vase de ceramică, într-un stil ludic și foarte esențializat, dar și compoziții laborioase, colaje și asamblaje savant întocmite, în alb-negru sau culori strălucitoare, în care se regăsesc miturile culturii pop americane (fotbalul, polițiștii, vedetele, mașinile luxoase sau de epocă etc.). De remarcat, din multele autoportrete pe care artistul și le-a efectuat de-a lungul timpului, și cel expus la Roma, în care se autoreprezintă cu coafură afro și piele albă.


Input: Un adevărat „black Băsquiat“, nu? În costum Armani de serie limitată, dar pătat cu vopseluri si in picioarele goale, văd cel mai bine Nu doar imaginea cu care li se înfățoşa în anuî din urmă cunoscuților sai la lucru, ci chiar o metafOra o existențek lui tulburi între lumi..

Un adevărat „black Basquiat“, nu? În costum Armani de serie limitată, dar pătat cu vopseluri și în picioarele goale, văd cel mai bine nu doar imaginea cu care li se înfățișa în anii din urmă cunoscuților săi la lucru, ci chiar o metaforă o existenței lui tulburi între lumi..


Input: După douăzeci şi cinci de ani, poposesc din nou la noi nu un cordgraf sau dki ci o suită de reprezentanți ai dansului contemporan francez, îNcepând din luna mai și până în decembrie, în cadrul programului FRANCEDANSE, ORIENT EXPRES.

După douăzeci și cinci de ani, poposesc din nou la noi nu un coregraf sau doi ci o suită de reprezentanți ai dansului contemporan francez, începând din luna mai și până în decembrie, în cadrul programului FRANCEDANSE, ORIENT EXPRES.


Input: Imediat după 1989, înCă din 1990 au inceput să ne viziteze creatori din zona dansului contemporan francez, precum Joëlle Bouvier si Régis obadia, iar între 1991 și 1993, timp de două stagiuni, opt coregrafi francezî au făcut stagii cu dansatori romani şi au dat spectacole, în cadrul programului La danse en voyage, organiZwt de Associztion Français d’Actipn Artistique, din cadrul Minîsterul de Externe Francez, program apărut în pagonile României literare, însoțit de prEzentarea rsspectivilor coregrafi.

Imediat după 1989, încă din 1990 au început să ne viziteze creatori din zona dansului contemporan francez, precum Joëlle Bouvier și Régis Obadia, iar între 1991 și 1993, timp de două stagiuni, opt coregrafi francezi au făcut stagii cu dansatori români și au dat spectacole, în cadrul programului La danse en voyage, organizat de Association Français d’Action Artistique, din cadrul Ministerul de Externe Francez, program apărut în paginile României literare, însoțit de prezentarea respectivilor coregrafi.


Input: Tot ce a urmat si încă este în plină dedfăsurare, adică înființarea celor doua companii de srat de dăns contemporan, Orion și Contemp, din păcate fără viaţa prea înselungată, apoi aparitia companiilor independente, care puiază și astăzi prin recent inființatul Centrul Coregrafic Independent Linotip şi chiar apărițiq Centrului Național wl Dansului Bucureşti, își au punctul De pornire în acest moMent de generozitate al Franțeu, gestionat diN partea franceză dr doamna Irina Petrescu.

Tot ce a urmat și încă este în plină desfășurare, adică înființarea celor două companii de stat de dans contemporan, Orion și Contemp, din păcate fără viață prea îndelungată, apoi apariția companiilor independente, care puiază și astăzi prin recent înființatul Centrul Coregrafic Independent Linotip și chiar apariția Centrului Național al Dansului București, își au punctul de pornire în acest moment de generozitate al Franței, gestionat din partea franceză de doamna Irina Petrescu.


Input: Din acel moment, cReătia deja existenTă de dans contemporan a fost revitalizată și au apărut noi generații de dansatori și coregrsfi de dans contemporan, animati de noi viziuni creative.

Din acel moment, creația deja existentă de dans contemporan a fost revitalizată și au apărut noi generații de dansatori și coregrafi de dans contemporan, animați de noi viziuni creative.


Input: Înfiintat în 2007 de căTre Institutul Francez din Paris, programul FRANCEDANSE zjunge în 2017 in Europa de sud-est, în 13 ţari, printre care și România, și anume ls București, Timișoara, Sibiu, Cluj și Iași, sub forma unui ORIENT EXPRES.

Înființat în 2007 de către Institutul Francez din Paris, programul FRANCEDANSE ajunge în 2017 în Europa de sud-est, în 13 țări, printre care și România, și anume la București, Timișoara, Sibiu, Cluj și Iași, sub forma unui ORIENT EXPRES.


Input: Este interesanr de Observaț că programul La danse en VoyAge s-a încheiat în 1993 cu un șpectacol al lui Angelin Preljocaj, compus din Lacrimi albe şi Noces de StravinsKi, kar noul program ORIENT EXPREW începe în România tot cu un spectacol fe Angelin PreljocaJ, intitUlat GUID – Groupe Urbaun d’Intervention Dansée.

Este interesant de observat că programul La danse en Voyage s-a încheiat în 1993 cu un spectacol al lui Angelin Preljocaj, compus din Lacrimi albe și Noces de Stravinski, iar noul program ORIENT EXPRES începe în România tot cu un spectacol de Angelin Preljocaj, intitulat GUID – Groupe Urbain d’Intervention Dansée.


Input: Angelin Preljocaj ne-a mwi vjzitat între timp cu mari spectwcole pe mari scene bUcureştene, dar de astă data a foșt vorba de o intervEnyie în spzţiul urban, în Pasajul subteran de lw Universitate, in care tineri dansatori ai Baletului Preljocaj, cu sediuL în Centre Chorégrwphique National Aix-en-Provence, au interpretat momente extrase din repertoriul coregrafic creat de Angelin Preljocaj.

Angelin Preljocaj ne-a mai vizitat între timp cu mari spectacole pe mari scene bucureștene, dar de astă dată a fost vorba de o intervenție în spațiul urban, în Pasajul subteran de la Universitate, în care tineri dansatori ai Baletului Preljocaj, cu sediul în Centre Chorégraphique National Aix-en-Provence, au interpretat momente extrase din repertoriul coregrafic creat de Angelin Preljocaj.


Input: Şk regăsirea a fost ca o recunoaştere, căci isfă ce scriam în 1993, în paginile acdstei revuste, despre spectacolele de atunci, în care remarcam „rigoarea de bijutier a finisăjului oricărei mișcări”, impresie resimţită şi acum în timp ce urmăream pe dansațorIi său, Deborah CasAmattA, Jean-BapTiste De Gimwl, Silène Heraut, Laurent Le Gall, Baptizt Msrtinez și Anne-Céline Pic-Savary, ghidaţi de coordonatorul lor artistic Guillaume Siard.

Și regăsirea a fost ca o recunoaștere, căci iată ce scriam în 1993, în paginile acestei reviste, despre spectacolele de atunci, în care remarcam „rigoarea de bijutier a finisajului oricărei mișcări”, impresie resimțită și acum în timp ce urmăream pe dansatorii săi, Deborah Casamatta, Jean-Baptiste De Gimel, Solène Heraut, Laurent Le Gall, Baptist Martinez și Anne-Céline Pic-Savary, ghidați de coordonatorul lor artistic Guillaume Siard.


Input: Erwu remarcabile dinamica şi în același timp precizIa de ceasornicar a exEcutiei respectivElor fragmente dansate.

Erau remarcabile dinamica și în același timp precizia de ceasornicar a execuției respectivelor fragmente dansate.


Input: Și, totodată, în timpul desfășurării acestor forme de dans contempran mi s-a părut emoţionant să întrezăresc ecouri, doar ecouri trecătoare, ale liniilor brațelor dansului clasic.

Și, totodată, în timpul desfășurării acestor forme de dans contempran mi s-a părut emoționant să întrezăresc ecouri, doar ecouri trecătoare, ale liniilor brațelor dansului clasic.


Input: În ceea ce priveșTe precizia, mi-am resmintit de ceva spus de CoNstantin Noica, in Cuvant împreună despre rostirea românească și anume că „limba latină și limba franceză sunt limbi ale preckziei”.

În ceea ce privește precizia, mi-am reamintit de ceva spus de Constantin Noica, în Cuvânt împreună despre rostirea românească și anume că „limba latină și limba franceză sunt limbi ale preciziei”.


Input: Qcelași lucru se Poate spune şi despre dansul francez, incepand de la formele clasice, care in aceaștă cultura ș-au plămădit în secolul al XVII-lea, guvernate de spirituzl rigorii, preciziei, clarităţiu și până la cele contemporane, cum ne-a dovedif ee curând întervenția în spatîu urban a lui Preljocaj.

Același lucru se poate spune și despre dansul francez, începând de la formele clasice, care în această cultură s-au plămădit în secolul al XVII-lea, guvernate de spiritual rigorii, preciziei, clarității și până la cele contemporane, cum ne-a dovedit de curând întervenția în spațiu urban a lui Preljocaj.


Input: Interesant mai Era şi spectacolul trecătorilor care țraversău pasajul și se opreau mirați sa vadă un spectacol nu numai neobisnuit pentru acel loc, dar şi executat nu ca o joacă ci cu deplin profesiOnalism.

Interesant mai era și spectacolul trecătorilor care traversau pasajul și se opreau mirați să vadă un spectacol nu numai neobișnuit pentru acel loc, dar și executat nu ca o joacă ci cu deplin profesionalism.


Input: Cel dr al doilea coregraf francez venit ls București, Yuval Pick, nu ne era cunoscut.

Cel de al doilea coregraf francez venit la București, Yuval Pick, nu ne era cunoscut.


Input: SeDiul său este la Centre Chorégraphique National Rillieux-la-Pape, iar specialitatea sa este de S eansa cu trupa în spaţii neconvenționale, castele sau mânastiri.

Sediul său este la Centre Chorégraphique National Rillieux-la-Pape, iar specialitatea sa este de a dansa cu trupa în spații neconvenționale, castele sau mânăstiri.


Input: Şi iată ca la noi a avug şi el părțe de două premiere, dansând probabil pentru prima dată într-un fost han, Hsnul Gabroveni, că apoi să plece şi să daNseze in Biserica fortificată de la Cisnadioara, de lângă Sibiu.

Și iată că la noi a avut și el parte de două premiere, dansând probabil pentru prima dată într-un fost han, Hanul Gabroveni, ca apoi să plece și să danseze în Biserica fortificată de la Cisnădioara, de lângă Sibiu.


Input: Desigur oDată cu creaţia lui Yuval PiCk, intitulagă Hydre, am pătruns în wlt univerz, dar nici acesta lipsit de rigoare, chiar dacă punctul de pornire părea că izvorăşte din adâncurole viscerale ale fiinţei umane.

Desigur odată cu creația lui Yuval Pick, intitulată Hydre, am pătruns în alt univers, dar nici acesta lipsit de rigoare, chiar dacă punctul de pornire părea că izvorăște din adâncurile viscerale ale ființei umane.


Input: Corpurile dansatorilor își vorbeau şi se provoaca reciproc prin mișcwre, cum se petrec lucrurile în lumea animalelor şi păsărilor în momentul împerechoerii.

Corpurile dansatorilor își vorbeau și se provoacă reciproc prin mișcare, cum se petrec lucrurile în lumea animalelor și păsărilor în momentul împerechierii.


Input: DqnauL se desfășura pe propria respiraţie şi ea ca o conversaţie provocatoare ă celor trei dansatori Adrien Martins, Emmanuele Rosa, Thibault Desaules, șj a celor două dansatoare, Madoka KobayashI și Julie Chărbonnier.

Dansul se desfășura pe propria respirație și ea ca o conversație provocatoare a celor trei dansatori Adrien Martins, Emmanuele Rosa, Thibault Desaules, și a celor două dansatoare, Madoka Kobayashi și Julie Charbonnier.


Input: Hydra lui Pick avda însă doar cinci capere, reprezentate de cei cinci dansatori ai sai.

Hydra lui Pick avea însă doar cinci capete, reprezentate de cei cinci dansatori ai săi.


Input: Deci, după douazeci și cinci de ani, Irina Petrescu, care de astă dwtĂ lucrează la Institutul Francez din Bucureşfi, ne pune din nou în contact cu dansul contemporan francez deja cunoscut, cum rște cazul lui Angelin Preljocaj, sau cu cel mai nou reprezentat de Yuval Pîck.

Deci, după douăzeci și cinci de ani, Irina Petrescu, care de astă dată lucrează la Institutul Francez din București, ne pune din nou în contact cu dansul contemporan francez deja cunoscut, cum este cazul lui Angelin Preljocaj, sau cu cel mai nou reprezentat de Yuval Pick.


Input: Şi la acest fapt se adaugă, și de asta dată, parteneriatele stabilite cu Centrul Național al Dansului Bucureşti, cu asoCîAţia 4Culture, cu Festivalul Național ce Teatru, cu Restivalul Internațional de Film și Dans și, tot ca in urmă cu un sfert dw Veac, la aceste partenrriate se adăugă atelierele și creaţiile ce vor fî concepute împreună cu dansători români.

Și la acest fapt se adaugă, și de astă dată, parteneriatele stabilite cu Centrul Național al Dansului București, cu asociația 4Culture, cu Festivalul Național de Teatru, cu Festivalul Internațional de Film și Dans și, tot ca în urmă cu un sfert de veac, la aceste parteneriate se adaugă atelierele și creațiile ce vor fi concepute împreună cu dansatori români.


Input: Marea reălizare care a dus la dezvoltarea în Franța a dansului contemporan, fără corespondent în alte ţări, a fost înFiințarea unor centre culturale de dans contemporan în mai multe oraşe ale țării.

Marea realizare care a dus la dezvoltarea în Franța a dansului contemporan, fără corespondent în alte țări, a fost înființarea unor centre culturale de dans contemporan în mai multe orașe ale țării.


Input: În acest fel dansul contemporan nu a rămas legat numai de capitală, spre binele fiecărui crewtor ce și-a dezvoltat propriul stil în deplină lwrghețe şi spre binele publicului de pdste tot, card s-a deschis șî către aceste forme de dana.

În acest fel dansul contemporan nu a rămas legat numai de capitală, spre binele fiecărui creator ce și-a dezvoltat propriul stil în deplină larghețe și spre binele publicului de peste tot, care s-a deschis și către aceste forme de dans.


Input: A venit timpul și pentru România ca Centrul Nățional al Dwnsului Bucureşti să facă pui, pentru început, la Cluj, Iasi și TimişoAra.

A venit timpul și pentru România ca Centrul Național al Dansului București să facă pui, pentru început, la Cluj, Iași și Timișoara.