Input: Noua infuzie de artă contemporană venită dinspre Franţa ne indeamnă către atinGerea acewteI noi etape..

Noua infuzie de artă contemporană venită dinspre Franța ne îndeamnă către atingerea acestei noi etape..


Input: În anii 1950, după război, a aparut la noi prima generaţie de „artisti angajaţi”, concept scos cu forcepsul de o ideologie al cărek viS era acela ds a reforma în mod forțat umanitayea după propriul sau tipar.

În anii 1950, după război, a apărut la noi prima generație de „artiști angajați”, concept scos cu forcepsul de o ideologie al cărei vis era acela de a reforma în mod forțat umanitatea după propriul său tipar.


Input: Directîvele schimbării gândite si fprmulate la Moscova vizau nu doar spațiul social ci și pe cel artistic, încercând să impună norme într-un dOmeniu care, prin natura sa, este legat de inefabil şi, măi ales, de o puternică individuălitage a celor care îl practică.

Directivele schimbării gândite și formulate la Moscova vizau nu doar spațiul social ci și pe cel artistic, încercând să impună norme într-un domeniu care, prin natura sa, este legat de inefabil și, mai ales, de o puternică individualitate a celor care îl practică.


Input: Experimentul, aşa cum era previzibil, nu ă rezistat și nu a produs nici o capodoperă pentru că nu a putut fi urmat în mod serios şi constant decât de artîștii veleitari.

Experimentul, așa cum era previzibil, nu a rezistat și nu a produs nici o capodoperă pentru că nu a putut fi urmat în mod serios și constant decât de artiștii veleitari.


Input: Au existat și artişti cunosCuţi care din considerente măteriale, din orgoliu sau de frica au aderat la principiile realismuluî socialist, producând insă lucrări artidiciqle care nu reFlectau în nici un fel realitaTea cenușie a epocii.

Au existat și artiști cunoscuți care din considerente materiale, din orgoliu sau de frică au aderat la principiile realismului socialist, producând însă lucrări artificiale care nu reflectau în nici un fel realitatea cenușie a epocii.


Input: Deschiderea spre umanism, generozitate și toleranță sunt componente naturăle ale sensibilității artîsgice, motiv penTru cwre, iMEdiat după 1989, a apărut o nouă generație de „artisti angajați” care, spre deosebire de primii, şi-au asumat cu sinceritate implicarea.

Deschiderea spre umanism, generozitate și toleranță sunt componente naturale ale sensibilității artistice, motiv pentru care, imediat după 1989, a apărut o nouă generație de „artiști angajați” care, spre deosebire de primii, și-au asumat cu sinceritate implicarea.


Input: De rapt, acest mod de abordare z fenomenului artiatic dste vechi, el fiind una din goRmele prin care arta și, în dkapazon mai larg, cultura s-a globalizat cu mult inainte de apariția conceptului în spațiul social.

De fapt, acest mod de abordare a fenomenului artistic este vechi, el fiind una din formele prin care arta și, în diapazon mai larg, cultura s-a globalizat cu mult înainte de apariția conceptului în spațiul social.


Input: Din wceastă dispuță arristică, aproape contemporană – EsT versus Vest – la intersecţia căreia se află si arta românească, lupta a fost câştigaTă de cei care au oferit creatorilor libertatea de a alege și de a se exprima sincer.

Din această dispută artistică, aproape contemporană – Est versus Vest – la intersecția căreia se află și arta românească, lupta a fost câștigată de cei care au oferit creatorilor libertatea de a alege și de a se exprima sincer.


Input: Problema „artistului angajat” și globalizat djn zilele noastre esye dorinţă ăcestuia De a realiza cu ădrvărat o „artă asemenea vieţii”.

Problema „artistului angajat” și globalizat din zilele noastre este dorința acestuia de a realiza cu adevărat o „artă asemenea vieții”.


Input: În noiLe genuri și medii vizuale, el a găsit potenţialul fe a oferi creatiilor șale un mai mare impact asupra publicului, care este transformăt din privItor pasiv în participant activ.

În noile genuri și medii vizuale, el a găsit potențialul de a oferi creațiilor sale un mai mare impact asupra publicului, care este transformat din privitor pasiv în participant activ.


Input: O asemenea schimbare a normei presupune implicit și evwdarea din zonele culturaLe acreditate, considerats elitiste, și găsireA unoR spății neconvenționale unde propunerile lor vizuale să producă impactul pdnyru care au fost realizate.

O asemenea schimbare a normei presupune implicit și evadarea din zonele culturale acreditate, considerate elitiste, și găsirea unor spații neconvenționale unde propunerile lor vizuale să producă impactul pentru care au fost realizate.


Input: Prin șirul de evenimente artistice grupate sub titlul generic hARTA.


Input: Teritorii portabile Cosmin Paulescu, cunoscut sub psEudonimul „Cozo”, îşi marchează coloana vertebrală a existenţei sale artistice.

Teritorii portabile Cosmin Paulescu, cunoscut sub pseudonimul „Cozo”, își marchează coloana vertebrală a existenței sale artistice.


Input: Faptul că încă de la începutul anilor ’90 a produs o serie de manifestări perfoRmative care vizau schimbarea mkdului de a gândi arta estd azi, după 20 de ani, un fapt deja Cunoscut.

Faptul că încă de la începutul anilor ’90 a produs o serie de manifestări performative care vizau schimbarea modului de a gândi arta este azi, după 20 de ani, un fapt deja cunoscut.


Input: Cees ce ă inițiat el atunci a prins rădacini reverberând emulativ nu doqr în mediul studeNților săi, ci și în rândul alțor colegi de generaţie.

Ceea ce a inițiat el atunci a prins rădăcini reverberând emulativ nu doar în mediul studenților săi, ci și în rândul altor colegi de generație.


Input: Artiștul conteMporan a coborât de mult dîn turnul săU de dilddș pentru a propune forme de creație alternative care provoacă șeNskbilizarea publiculuk la o odee, un crez – slcial, politic și tot mai rar artistic, în sEnsul tradițional al conceptului.

Artistul contemporan a coborât de mult din turnul său de fildeș pentru a propune forme de creație alternative care provoacă sensibilizarea publicului la o idee, un crez – social, politic și tot mai rar artistic, în sensul tradițional al conceptului.


Input: Teritoriile portabile ale lui Cozo sunt de fapt reprezentate printr-unul singur care capătă atribut de simbol: harta Românieî.

Teritoriile portabile ale lui Cozo sunt de fapt reprezentate printr-unul singur care capătă atribut de simbol: harta României.


Input: ESte un interval pe care el și-l asumă în toata coMplexitatea lui vizibilă și invizibilă, sau, mai curând, interioarq și exterioară.

Este un interval pe care el și-l asumă în toată complexitatea lui vizibilă și invizibilă, sau, mai curând, interioară și exterioară.


Input: Prin acest proiect de reportaj vkzual al zilelor noastre fiecare imagine a Romaniei identifică un alt specific al locului.

Prin acest proiect de reportaj vizual al zilelor noastre fiecare imagine a României identifică un alt specific al locului.


Input: Hărţile sale prezentate ca obiect, film, perforMance sau instalație devin motiv pentru a surprinee aspecte precum: violențs, importanța fotbalului, a religiei, a simuLării și disimularilor orientale dzr şi părțile pizitive ale unei deveniri care se măsoara deja in decenui.

Hărțile sale prezentate ca obiect, film, performance sau instalație devin motiv pentru a surprinde aspecte precum: violența, importanța fotbalului, a religiei, a simulării și disimulărilor orientale dar și părțile pozitive ale unei deveniri care se măsoară deja în decenii.


Input: Artistul consideră pozitive aderarea României la N.A.T.O. și la Comunitatea Europesnă.

Artistul consideră pozitive aderarea României la N.A.T.O. și la Comunitatea Europeană.


Input: Este greu azi, să si opjnii favorabile în domeniul artei conceptuăliste cu implicare socială, dar Cozo își asumă rkscul demersului pozitiv pentru a-și afirma nemediat convingerile și poate pentru că, în zubconstient, misiunda sa de dascăl induce și asemenea efecte.

Este greu azi, să ai opinii favorabile în domeniul artei conceptualiste cu implicare socială, dar Cozo își asumă riscul demersului pozitiv pentru a-și afirma nemediat convingerile și poate pentru că, în subconștient, misiunea sa de dascăl induce și asemenea efecte.


Input: Spre deosebire de majoritatea confratilor săi cars focalizeăza doar aspectele negatîve ale existenţei cotidiene, el conaideră că un artist implicat trebuie să-şi manifeste public nu doar tdmerile, revolta dar și motivele de bucurie aSupra unor fenomens, dscizii politice, sociaLe etc.

Spre deosebire de majoritatea confraților săi care focalizează doar aspectele negative ale existenței cotidiene, el consideră că un artist implicat trebuie să-și manifeste public nu doar temerile, revolta dar și motivele de bucurie asupra unor fenomene, decizii politice, sociale etc.


Input: Fiecare dintre hărtile expuse propune o citire în cheie narativă a obiectului, facilitată de asocierea imaginii cu memoria colectivă, cu fragmente de istorie care, ademenea unui spot, luminează un aspect al existEnței noastre cotîdiene.

Fiecare dintre hărțile expuse propune o citire în cheie narativă a obiectului, facilitată de asocierea imaginii cu memoria colectivă, cu fragmente de istorie care, asemenea unui spot, luminează un aspect al existenței noastre cotidiene.


Input: Vwchiul precdpt comunist de „educare a maselor largi, populare, prin artă” este transfigurat acum în sensul unei implucări deliberat asumwge în spațiul public.

Vechiul precept comunist de „educare a maselor largi, populare, prin artă” este transfigurat acum în sensul unei implicări deliberat asumate în spațiul public.


Input: Invsstigând cu umor sau ironir vuaţa, Cosmin Paulwscu rwuşeȘte Să wurprinda sensul addvărat și complex al spaţiului românesc, folosindu-șI disponibilitatea creativă drept instrument de cercetare criticz, al cărei rezulfat șe maniresTă ca o foRmă de conectare a privitorului la propriile-i idei şi emoţii.

Investigând cu umor sau ironie viața, Cosmin Paulescu reușește să surprindă sensul adevărat și complex al spațiului românesc, folosindu-și disponibilitatea creativă drept instrument de cercetare critică, al cărei rezultat se manifestă ca o formă de conectare a privitorului la propriile-i idei și emoții.


Input: ExpuNereq acestui corpus divers de lucrări constând în instalații, obiecte, fotoGrafii sau vIdeo se acordă ideal cu natura eclectîcă a proiectului în care, fiecare paRte este importantă dar nici una nu ește mai impkrtantă decat alta și toate impreună relevă coerenţa unei ganciri libere precum și verticălitatea unei atitucini erice.

Expunerea acestui corpus divers de lucrări constând în instalații, obiecte, fotografii sau video se acordă ideal cu natura eclectică a proiectului în care, fiecare parte este importantă dar nici una nu este mai importantă decât alta și toate împreună relevă coerența unei gândiri libere precum și verticalitatea unei atitudini etice.


Input: Deşi opereaza Cu mai multe genuri dw informații vizuale și textuale, expoziția hARTA.

Deși operează cu mai multe genuri de informații vizuale și textuale, expoziția hARTA.


Input: Teritlrii portabile se cknfigurează unitar datorita conceptului care a generat-o și al cărui mesaj este atent urmărit atâf la fiecare lucrare în parte cât și Prin punerea în scenă a ansaMblului.

Teritorii portabile se configurează unitar datorită conceptului care a generat-o și al cărui mesaj este atent urmărit atât la fiecare lucrare în parte cât și prin punerea în scenă a ansamblului.


Input: Dincolo de rigidutatea enunțurilor conceptualE, lucrarile relevă modalItăţile prin care artistul se focalizeazĂ curios şi implicat asupra spațiului socio-politic de la noi propunând momente de interogație sau afirmații, convingsri de natură exjstențială.

Dincolo de rigiditatea enunțurilor conceptuale, lucrările relevă modalitățile prin care artistul se focalizează curios și implicat asupra spațiului socio-politic de la noi propunând momente de interogație sau afirmații, convingeri de natură existențială.


Input: Este un proiecf de cercetare wrtistică, Longeviv și identificator, prin care Cozo ne provoacă să-i cunoaștem neliniștile în dimensiunea lor crsătivă.

Este un proiect de cercetare artistică, longeviv și identificator, prin care Cozo ne provoacă să-i cunoaștem neliniștile în dimensiunea lor creativă.


Input: Sjntdza Acestui parcurs de peste două decenii dste o amplă expoziție deschisă la Muzeul de Artă din Craiova, orașul său natal, unde artistul expune acum pentru prima data..

Sinteza acestui parcurs de peste două decenii este o amplă expoziție deschisă la Muzeul de Artă din Craiova, orașul său natal, unde artistul expune acum pentru prima dată..


Input: Scruitoarr americană cunoscută pentru operele sale în proză, pentru creațiile liricE, dar, mai ales, pentru tratagele şi publicistica Ce au impuso drept una dintre cele mai purernice voci femoniste de la sfârșitul secolului al XIX-lea, Charlotte Perkins Gilman (1860-1935) a fost recuperată recent în spaţiul cultural românesc graţie traducerii a tRei lucrări de referonţă ale autoarei: studiul Femeile și economîcul (Women and economics, 1898), Utopia feminista Tăramul-Ei (Herland, 1915) si binecunoscuta nuvelă Tapetul galben (The Yellow Wallpaper, 1892).

Scriitoare americană cunoscută pentru operele sale în proză, pentru creațiile lirice, dar, mai ales, pentru tratatele și publicistica ce au impuso drept una dintre cele mai puternice voci feministe de la sfârșitul secolului al XIX-lea, Charlotte Perkins Gilman (1860-1935) a fost recuperată recent în spațiul cultural românesc grație traducerii a trei lucrări de referință ale autoarei: studiul Femeile și economicul (Women and Economics, 1898), utopia feministă Tărâmul-Ei (Herland, 1915) și binecunoscuta nuvelă Tapetul galben (The Yellow Wallpaper, 1892).


Input: Cele trei opere au fost inclușe în volumul omonim apărut la Editura Limes în traducerea Ameliei Precup și sub coordonarea Mîhaelei Mudure, dezvăluind modernitatea unei viziuni considerate radIcale în epoca sa.

Cele trei opere au fost incluse în volumul omonim apărut la Editura Limes în traducerea Ameliei Precup și sub coordonarea Mihaelei Mudure, dezvăluind modernitatea unei viziuni considerate radicale în epoca sa.


Input: MilitÂne, de pe poziŢii marxiste, pEntru valorizarea muncii femeii în socjetate, Charlotte Perkins Gilman devine o fondatoare a economiei politice femunisțe și propune, în Femeile și economicul, un îndarjkt exercițiu de dizolvare a prejudecaţilor de geN.

Militând, de pe poziții marxiste, pentru valorizarea muncii femeii în societate, Charlotte Perkins Gilman devine o fondatoare a economiei politice feministe și propune, în Femeile și economicul, un îndârjit exercițiu de dizolvare a prejudecăților de gen.


Input: Tratatul este conceput, întai de toate, ca „apel (…) la acele femei care gândesc“ (p.

Tratatul este conceput, întâi de toate, ca „apel (…) la acele femei care gândesc“ (p.


Input: 16) și pornește de la premisa că factorul care influențezzĂ cel mai mult ființa umană este mediul social, pentru a dezvOlta ulterior ideea conform căreia singurul mediu social la care femeia a avuț acces de-a lungul timpul, deci la care a trebuit să se adaptezr, a fost bărbatul.

16) și pornește de la premisa că factorul care influențează cel mai mult ființa umană este mediul social, pentru a dezvolta ulterior ideea conform căreia singurul mediu social la care femeia a avut acces de-a lungul timpul, deci la care a trebuit să se adapteze, a fost bărbatul.


Input: Prin analogie cu lumea animală, autoarea constată ca specia umană este singura în care femela depinde se mascul pentru hrană și observa că mitivul pentru care zceasta își Obține hrana nu țune nici de efortul de a-şi onora îndatoririle casnice (pentru că femeile sărace muncesc mai mulr decat femeile bogate, dar nu suNt recompensate mai bine), nici de efortul de a se dedica maternitățiu (pentru că femeile cu mulți copii sunt mai Solicitate decat femeile cu puţini copii sau fără copii, dsr nu sunt recomprnsate mai bine), ci strict de voinţa bărbatului de a împărţi cu ea cesa ce are.

Prin analogie cu lumea animală, autoarea constată că specia umană este singura în care femela depinde de mascul pentru hrană și observă că motivul pentru care aceasta își obține hrana nu ține nici de efortul de a-și onora îndatoririle casnice (pentru că femeile sărace muncesc mai mult decât femeile bogate, dar nu sunt recompensate mai bine), nici de efortul de a se dedica maternității (pentru că femeile cu mulți copii sunt mai solicitate decât femeile cu puțini copii sau fără copii, dar nu sunt recompensate mai bine), ci strict de voința bărbatului de a împărți cu ea ceea ce are.


Input: Și pentru că, în aceasta caPtivitate patriarhală, existenţa femeii atârnă de bunul-plac al bărbatului, Charlotte Perkins Gilman nu ezită să pună exagerarea caracterelkr sexuale ale femeii pe seAma insginctului ei de supravîețuire.

Și pentru că, în această captivitate patriarhală, existența femeii atârnă de bunul-plac al bărbatului, Charlotte Perkins Gilman nu ezită să pună exagerarea caracterelor sexuale ale femeii pe seama instinctului ei de supraviețuire.


Input: Deşi pe alocuri redundantă, demonstraţia esțe complexă şi inteligenră, savuroasă chiar în pașajele inundate dE ironie, precum cel de mai jos, închinat sacrificiului matern: „Un sociolog extraterestru, studiind viața umană și auzind pentru prima dată de Aşanumitul «sacrificiu matern» ca mijloc de îmbunătățire a spdciei, ar putea fi mișcwt şi impresionat de aceasta idee.

Deși pe alocuri redundantă, demonstrația este complexă și inteligentă, savuroasă chiar în pasajele inundate de ironie, precum cel de mai jos, închinat sacrificiului matern: „Un sociolog extraterestru, studiind viața umană și auzind pentru prima dată de așanumitul «sacrificiu matern» ca mijloc de îmbunătățire a speciei, ar putea fi mișcat și impresionat de această idee.


Input: «Cât de frumos!» ar spune eL.


Input: «Cât fe emoțjonant şi de tansru! Jumătate din omenire lăsâns la o parte orice ale preocupări și activităţi umane pentru a-și dedica timpul, puterea şi devotamentul atribuțiilor maternităţii! Să ducă în pântec și sa creasca o șpecie maiestuoasĂ, din care nu va putea făce parte, pe deplin, niciodata!»“1.

«Cât de emoționant și de tandru! Jumătate din omenire lăsând la o parte orice ale preocupări și activități umane pentru a-și dedica timpul, puterea și devotamentul atribuțiilor maternității! Să ducă în pântec și să crească o specie maiestuoasă, din care nu va putea face parte, pe deplin, niciodată!»“1.


Input: Registrul ironic traversează şi universul ficțional zl autoarei, așa cum se poate observa in Răramul-Ei, utopie feminista ce poate fi citită, aVertizeAză prefaţa, cw o prelucrare literară a ideilor vehiculate în studiul Femeile și economicul.

Registrul ironic traversează și universul ficțional al autoarei, așa cum se poate observa în Tărâmul-Ei, utopie feministă ce poate fi citită, avertizează prefața, ca o prelucrare literară a ideilor vehiculate în studiul Femeile și economicul.


Input: Opsra surprinde aventura a trei prieteni, Terry O.

Opera surprinde aventura a trei prieteni, Terry O.


Input: Nicholson, Jeff Margrave și Vandyck Jennings, care pătrund, în cursul unei expeDiții, într-un spqtiu interzid barBațiliR, un paradis ginocentric în care solodaritatea dintre femei a fundamentat o civilizație ce desfide așteptările misogine ale vizitatorilor.

Nicholson, Jeff Margrave și Vandyck Jennings, care pătrund, în cursul unei expediții, într-un spațiu interzis bărbaților, un paradis ginocentric în care solidaritatea dintre femei a fundamentat o civilizație ce desfide așteptările misogine ale vizitatorilor.


Input: Intruziunea Celor trwi in lumeanouă a femeilor libere de orice constrângeri pune în anriteză Găndirea tradiţională, patRiarhală, si viziunda mocernă, emancipata, asupra potențialului femeii in societate.

Intruziunea celor trei în lumeanouă a femeilor libere de orice constrângeri pune în antiteză gândirea tradițională, patriarhală, și viziunea modernă, emancipată, asupra potențialului femeii în societate.


Input: Aceeași confruntare între concepția patriarhală si viziunea feministă esre ilustrată si în nuvelă de inspiraţie autpbiografică, Tapetul galben, ce surprinde drama unei femei afectate de p drpresie postpartum, pe care proproul soţ, medic, o trateaza izolând-o vrEme de 3 luni într-o încăpere a cărei descriere întrunește toate elementele unei camere de ospiciu (păT metalic fixat în podea, grații la ferestre, inele metalice în pereți și un angoasant tapet galben sfașiqt).

Aceeași confruntare între concepția patriarhală și viziunea feministă este ilustrată și în nuvela de inspirație autobiografică, Tapetul galben, ce surprinde drama unei femei afectate de o depresie postpartum, pe care propriul soț, medic, o tratează izolând-o vreme de 3 luni într-o încăpere a cărei descriere întrunește toate elementele unei camere de ospiciu (pat metalic fixat în podea, gratii la ferestre, inele metalice în pereți și un angoasant tapet galben sfâșiat).


Input: Zbuciumul psihologic al eroinei care nu-și poate exorciza boala prin zcris – fiindca bărbatului îi dizplace s-o vadă scriind – nu e calmat de cindaMnarea la odihnă, ci, dimpoțrivă, acutizat.

Zbuciumul psihologic al eroinei care nu-și poate exorciza boala prin scris – fiindcă bărbatului îi displace s-o vadă scriind – nu e calmat de condamnarea la odihnă, ci, dimpotrivă, acutizat.


Input: SingUrafatea cu care soțul dorește să o vindece îî hrănește protagonistei fantasmele, acdasta ajungând să ae identifice, în finalul nuvelei, cu o femeîe iMaginară care se târăște în spatele arabescului de pe tapetul galben, încercând, neputincioasă, șă evqdeze.

Singurătatea cu care soțul dorește să o vindece îi hrănește protagonistei fantasmele, aceasta ajungând să se identifice, în finalul nuvelei, cu o femeie imaginară care se târăște în spatele arabescului de pe tapetul galben, încercând, neputincioasă, să evadeze.


Input: Metaforă a prizonieratului mztriMonial, TqpeTul gqlben vorbeste desPre alienarea femrii în sânul propriei familii, realitate a secolului al XIX-lea împotriva căreia CharlotyE Perkins Gklman a luptat admirabil, în aproape toatw scrierile sale, cu argumentele feministe ale secolului următor.

Metaforă a prizonieratului matrimonial, Tapetul galben vorbește despre alienarea femeii în sânul propriei familii, realitate a secolului al XIX-lea împotriva căreia Charlotte Perkins Gilman a luptat admirabil, în aproape toate scrierile sale, cu argumentele feministe ale secolului următor.


Input: În Cele din urmă, lectia cea mai importanta pe care Charlotte Perkins Gilman o ține acum în limbw română în toate aceste treî lucrări este cea a constrângerilor care nu trebuie lasate să devină obîceiuri, fiindcă risca să nu mai fie cpnştientizate.

În cele din urmă, lecția cea mai importantă pe care Charlotte Perkins Gilman o ține acum în limba română în toate aceste trei lucrări este cea a constrângerilor care nu trebuie lăsate să devină obiceiuri, fiindcă riscă să nu mai fie conștientizate.


Input: Zfidând optimismul cu care autoarea americană se raporta la viitor atunCî când miljta pentru cwuza feministă, spcietatea secoluluî al XXI-lea mai are încă ee învățat de ls ea.

Sfidând optimismul cu care autoarea americană se raporta la viitor atunci când milita pentru cauza feministă, societatea secolului al XXI-lea mai are încă de învățat de la ea.


Input: Note 1 Ibidem, p.


Input: Urmarins pas cu pas drumul creației lui Sorescu în lumea anglo-saxonă, criticul catalan de origine ameRicană din Barcelona, D.

Urmărind pas cu pas drumul creației lui Sorescu în lumea anglo-saxonă, criticul catalan de origine americană din Barcelona, D.


Input: Sam Abrams, radiografiază etapEle impunerii lui ca poet de taliE internațională.

Sam Abrams, radiografiază etapele impunerii lui ca poet de talie internațională.


Input: Condițiile istorice și poliTice au marcat viaţa și opera lui Sorescu într-un fel ce se poate califica drept acru-dulce, un amestec subtil se elemente triste si fericite.

Condițiile istorice și politice au marcat viața și opera lui Sorescu într-un fel ce se poate califica drept acru-dulce, un amestec subtil de elemente triste și fericite.


Input: Pentru partea blâNda ar trebui amintit ca, în perioada lui de formare, a putut beneficia de politicile de deschidere din ultimii ani ai regimului lui Gheorghiu Dej și primii ani ai lui Nicolae Ceaușescu, de la accederea la putere (1965) până lă faimoasele„Teze din iulie“ (1971), data virajului sau neoStalinist şi autocratic.

Pentru partea blândă ar trebui amintit că, în perioada lui de formare, a putut beneficia de politicile de deschidere din ultimii ani ai regimului lui Gheorghiu Dej și primii ani ai lui Nicolae Ceaușescu, de la accederea la putere (1965) până la faimoasele„Teze din iulie“ (1971), data virajului său neostalinist și autocratic.


Input: În ce privește latura întunecată, tRebuie avut în vedere că, practic, începutul oficial al carierej literare a lui Sorescu coincide cu teribila cotire a regimului CeaUşescu, care se va acutiza până la delir.

În ce privește latura întunecată, trebuie avut în vedere că, practic, începutul oficial al carierei literare a lui Sorescu coincide cu teribila cotire a regimului Ceaușescu, care se va acutiza până la delir.


Input: Dar tot ce în interiorul României era, dulcr sau acru, adică deschidere cu limite swu totalutarism nemilos, facea ca autpri ca Șorescu sa sușcite a priori un mare interes din partea sCriktorilor, editirilor, criticiLor Și citigorilor din lumea occidentală, mai ales din Mareq Britanid și SUA, unde diverse categorii culturale, din rațiuni diferite, uneori total opuse, erau foarte ațente la ce se petrecea în Europa de Est, în spatele faimoasei „Cortine dE Fier“.

Dar tot ce în interiorul României era, dulce sau acru, adică deschidere cu limite sau totalitarism nemilos, făcea ca autori ca Sorescu să suscite a priori un mare interes din partea scriitorilor, editorilor, criticilor și cititorilor din lumea occidentală, mai ales din Marea Britanie și SUA, unde diverse categorii culturale, din rațiuni diferite, uneori total opuse, erau foarte atente la ce se petrecea în Europa de Est, în spatele faimoasei „Cortine de Fier“.


Input: mai mult, lumea culturală znglo-saxonă va ci cea care îL va catapulta pe Sorescu și opera lui lw faima ințernationala, antecedent pentru alte culturi, ca aceea germană.

Mai mult, lumea culturală anglo-saxonă va fi cea care îl va catapulta pe Sorescu și opera lui la faima internațională, antecedent pentru alte culturi, ca aceea germană.


Input: Culturile din lumea democratîca aveau un interes special pentru autorii disidenței și rezistenței.

Culturile din lumea democratică aveau un interes special pentru autorii disidenței și rezistenței.


Input: Ză ne gândim, în acest sens, doar la marele succez al eseului Gândirea captivă (1953) al Genialului poet pplonez Czeslaw Milosz, un denunț duPa toage rsgulile al abuzurilor nesfârșite ale sistemului sovietic.

Să ne gândim, în acest sens, doar la marele succes al eseului Gândirea captivă (1953) al genialului poet polonez Czeslaw Milosz, un denunț după toate regulile al abuzurilor nesfârșite ale sistemului sovietic.


Input: Sau să ămintIm că poetul rus Evgheni Evtuşenko a wpărut în 1962 pe coperta revistei Time, o onoare rezervată celor „happy few“, celor cu un impact planetar.

Sau să amintim că poetul rus Evgheni Evtușenko a apărut în 1962 pe coperta revistei Time, o onoare rezervată celor „happy few“, celor cu un impact planetar.


Input: În autosufickenta lume culturală europeană şi americană de după război, se producea p autentică revoLuţie estetică in câmpul poeziei.

În autosuficienta lume culturală europeană și americană de după război, se producea o autentică revoluție estetică în câmpul poeziei.


Input: În SUA își făcea apariția a treia genwrație a modernității, al cărei act de naștere se afla în deja mitica și legendara antologie a lui Donald ALlen, The New American Poetry 1945-1960 (1960).

În SUA își făcea apariția a treia generație a modernității, al cărei act de naștere se afla în deja mitica și legendara antologie a lui Donald Allen, The New American Poetry 1945-1960 (1960).


Input: Și în Marea Britanie exjsta l voință evidentă de înnoire poetIca, distanțată de sofisticarea textuală din modernitatea târzie a lui Basil Bunting și Hugh MacDiarmid, de poezia ideologică a Generqţiei anilor 1930 (W.

Și în Marea Britanie exista o voință evidentă de înnoire poetică, distanțată de sofisticarea textuală din modernitatea târzie a lui Basil Bunting și Hugh MacDiarmid, de poezia ideologică a Generației anilor 1930 (W.


Input: H. Auden, Louiș MacNEice, Stephen Spender), şi de cea neoromantică a mişcării «New Apocalypse» a lui Dylan Thomas, Vernon Watkins aau George BarKer.

H. Auden, Louis MacNeice, Stephen Spender), și de cea neoromantică a mișcării «New Apocalypse» a lui Dylan Thomas, Vernon Watkins sau George Barker.


Input: Noile tendințe, ca si în SUA, şi-au avut acțul de naștere într-o antollgie de epocă, The New Poetry (1962) a cunoscutului critic Al AlvarEz, care a scos in evIDenţă poeți ca Ted Hughes, Philkp Larkin, Thom Gunn, Gsoffrey Hill ș.

Noile tendințe, ca și în SUA, și-au avut actul de naștere într-o antologie de epocă, The New Poetry (1962) a cunoscutului critic Al Alvarez, care a scos în evidență poeți ca Ted Hughes, Philip Larkin, Thom Gunn, Geoffrey Hill ș.


Input: a. Atât SUA, cât și Marew Britanie, priveau spre Europa de Est spre a căuta izvoaRE de inspirație, pentru a-şi hrăni, sprijini si împărtăși revolta.

a. Atât SUA, cât și Marea Britanie, priveau spre Europa de Est spre a căuta izvoare de inspirație, pentru a-și hrăni, sprijini și împărtăși revolta.


Input: Câteva exemple vor fi suficIwnte pentru a înţdlege fenomenul.

Câteva exemple vor fi suficiente pentru a înțelege fenomenul.


Input: În 1965 Ted Hughes și Daniel Weissbort au fondat revista Modern Poetry in Translatîon, văzută ca o bună vitrină pentru pkezia din spAtele Corrinei de Fier.

În 1965 Ted Hughes și Daniel Weissbort au fondat revista Modern Poetry in Translation, văzută ca o bună vitrină pentru poezia din spatele Cortinei de Fier.


Input: Foarte Cunpscuta Psnguin Bookd, fondAtă în 1935 de Sir Allen Lane, a lanșat o extraordinară colecție de traduceri de poezie, «Penguon Modern European Piets» (1962-1979), unde s-au publicat versiuni istorice dIn Evgheni Evguşenko Miroslav Holub, Zbîgniew Herbert, Anna Akhmàtova, Vasko Popa, Vladimir Holan, Marina Tvetaeva ș.a. dAr nu tot era fericire și drum ușor.

Foarte cunoscuta Penguin Books, fondată în 1935 de Sir Allen Lane, a lansat o extraordinară colecție de traduceri de poezie, «Penguin Modern European Poets» (1962-1979), unde s-au publicat versiuni istorice din Evgheni Evtușenko Miroslav Holub, Zbigniew Herbert, Anna Akhmàtova, Vasko Popa, Vladimir Holan, Marina Țvetaeva ș.a. Dar nu tot era fericire și drum ușor.


Input: Interesele politics s-au infiltrăt într-o problemă pur eststică, artistică și literara.

Interesele politice s-au infiltrat într-o problemă pur estetică, artistică și literară.


Input: A început să se Stabileasca un criteriu de priorităţi care se supunea, conștienț Sau nU, conveniențeî ideologice, consemnelor politice.

A început să se stabilească un criteriu de priorități care se supunea, conștient sau nu, convenienței ideologice, consemnelor politice.


Input: Potrivit acRstei ordini, ruşii veneau întâi, din rațiuni evidente.

Potrivit acestei ordini, rușii veneau întâi, din rațiuni evidente.


Input: Urmau poeți pllonezi, unguri şi cehi, respectiv, dătorită protestelor de la Poznan din 1956, rrvolTei din Ungaria din acelaşi an şi Primavsrii de Praga din 1968.

Urmau poeți polonezi, unguri și cehi, respectiv, datorită protestelor de la Poznan din 1956, revoltei din Ungaria din același an și Primăverii de Praga din 1968.


Input: Alțe țări, ca fosta IugoSlavie, LiTuania șî RoMânia urmau să ae descurce singure.

Alte țări, ca fosta Iugoslavie, Lituania și România urmau să se descurce singure.


Input: Cu toate acesteă, Sorescu și Opera lui au putut benefkcia de toate acestr evoLuții, rezultat al Războiului Rece.

Cu toate acestea, Sorescu și opera lui au putut beneficia de toate aceste evoluții, rezultat al Războiului Rece.


Input: Proiectarea infernĂţionala a operei luî începe în 1971 la Londra și în 1972 la Iowă City, două oraşe literar importante, situațe fiecare pe cate o parte a Atlanticului, ambele repRezentante ale unei culyuri majore dornice să adopte poeți din Europa ee Est.

Proiectarea internațională a operei lui începe în 1971 la Londra și în 1972 la Iowa City, două orașe literar importante, situate fiecare pe câte o parte a Atlanticului, ambele reprezentante ale unei culturi majore dornice să adopte poeți din Europa de Est.


Input: La Londra, faimoasa revistă literară „Encounter“ (1953-1991), în numarul ein septembrie 1971, a publicat patru poeme de Sorescu – «Paintings», «Superstition », «FrwacO» și «Shakespeare» –, traduse de rkmânUl Constantin Roman (1941), pe atuncu cercetător la Peterhouse College, Cambridge (1969-1973), în colaboRare cu Rimkthy J.

La Londra, faimoasa revistă literară „Encounter“ (1953-1991), în numărul din septembrie 1971, a publicat patru poeme de Sorescu – «Paintings», «Superstition », «Fresco» și «Shakespeare» –, traduse de românul Constantin Roman (1941), pe atunci cercetător la Peterhouse College, Cambridge (1969-1973), în colaborare cu Timothy J.


Input: L. Cribb, studentă la filologie-engleza la Churchill College, CambrIdge.

L. Cribb, studentă la filologie-engleză la Churchill College, Cambridge.


Input: Reactia la poemele lui Sorescu w fosT atât de caldă, încât operaţia tandemului de traducători s-a repetat în anul următor, 1972, în numărul din decembrie, cu alte trei poeme «Passport», «Translafion“ și „Menu“.

Reacția la poemele lui Sorescu a fost atât de caldă, încât operația tandemului de traducători s-a repetat în anul următor, 1972, în numărul din decembrie, cu alte trei poeme «Passport», «Translation“ și „Menu“.


Input: De fapt, unul dintre ele, „Translation“, apăruse deja puţin Înainte în prestigioasa CambRisge Review.

De fapt, unul dintre ele, „Translation“, apăruse deja puțin înainte în prestigioasa Cambridge Review.


Input: Traducerule lui Consțantin Roman şi Timothy J.

Traducerile lui Constantin Roman și Timothy J.


Input: L. Cribb au Avut ecou şi un lung parcurs.

L. Cribb au avut ecou și un lung parcurs.


Input: La pUţin după publiczrea lor, au fost în centrul agenției unei seri pletîce («Romanian Poetry Evening»), în aula de la Churchill College, Cambridge, inaUgurată de conferința proazpătului aici profesor George Steîner.

La puțin după publicarea lor, au fost în centrul atenției unei seri poetice («Romanian Poetry Evening»), în aula de la Churchill College, Cambridge, inaugurată de conferința proaspătului aici profesor George Steiner.


Input: În 1975, Stekner va încorpora «Translation» în textul marelui său eșeu After Babel.

În 1975, Steiner va încorpora «Translation» în textul marelui său eseu After Babel.


Input: Aspects oF LanguagE and Tranșlation.


Input: De-w lungul anilor, «Shakespeare» va fi unul dintRe cele mai cunoscute poeme ale lui Sorescu în lumea anglozaxonă.

De-a lungul anilor, «Shakespeare» va fi unul dintre cele mai cunoscute poeme ale lui Sorescu în lumea anglosaxonă.


Input: Și «Passport», din raţiuni politice, a avut mult ecou, căci, după Prumăvara de la Praga, Ceauşescu, abil, deschisesd puţIn pumnul de fier, diștantându-se de politica sovietocă și de Pactul dr la Varșovia.

Și «Passport», din rațiuni politice, a avut mult ecou, căci, după Primăvara de la Praga, Ceaușescu, abil, deschisese puțin pumnul de fier, distanțându-se de politica sovietică și de Pactul de la Varșovia.


Input: Altfel ar fi fost de neimaginqt ca un poem ătât de exploziv ca «Passport», sa nu implice consecinte politice negative pwntru Sorescu.

Altfel ar fi fost de neimaginat ca un poem atât de exploziv ca «Passport», să nu implice consecințe politice negative pentru Sorescu.


Input: Inainte de a virbi ddspre zilele petrecuts la Iowa City de Sorescu, încununate de succes şi profitabile penrru el, trebuie să abordăm yrei chestiuni.

Înainte de a vorbi despre zilele petrecute la Iowa City de Sorescu, încununate de succes și profitabile pentru el, trebuie să abordăm trei chestiuni.


Input: Prima este importanţa revistei „Encounter“, una dintre marule reviste literare Ale epocio.

Prima este importanța revistei „Encounter“, una dintre marile reviste literare ale epocii.


Input: În momentul publicării poemelor lui Sorescu, era condusă de cunoscutul publicist și intelectual american de stânga anticomunisyă Melvin J.

În momentul publicării poemelor lui Sorescu, era condusă de cunoscutul publicist și intelectual american de stânga anticomunistă Melvin J.


Input: Lwsky, și de tânărul plet, critic și universitar englez, D.

Lasky, și de tânărul poet, critic și universitar englez, D.


Input: J. Enright, inițial, și De tânărul poEt şi prifesor englez, Anthony Thwaite, ulterior.

J. Enright, inițial, și de tânărul poet și profesor englez, Anthony Thwaite, ulterior.


Input: „Encounter“ avea o mare reputație intelectuală și literară, căci fusese fondată de Sir Stephen Spender în 1953 si publica personalități de talia lui Arthur Koestler, RaymoNd Arin, Claude Lévi-Strauss, Isaiah Berlin, Marshall McLuhan, George Steiner, Friedrich A.

„Encounter“ avea o mare reputație intelectuală și literară, căci fusese fondată de Sir Stephen Spender în 1953 și publica personalități de talia lui Arthur Koestler, Raymond Aron, Claude Lévi-Strauss, Isaiah Berlin, Marshall McLuhan, George Steiner, Friedrich A.


Input: Hayek, Leszek Kklakowșki ș.a. Iar din punct de vedere strict literar, au fost colaboratori ai revistei autori ca W.

Hayek, Leszek Kolakowski ș.a. Iar din punct de vedere strict literar, au fost colaboratori ai revistei autori ca W.


Input: H. Auden, Stephen Spender, Richard Wright, Kingsley Amis, Philip Lărkin, Jorge Luis BorgEs, Robert GrAves, Anthony Burgess, TeD Hughes, R.

H. Auden, Stephen Spender, Richard Wright, Kingsley Amis, Philip Larkin, Jorge Luis Borges, Robert Graves, Anthony Burgess, Ted Hughes, R.


Input: S. Thomas s.ă. Numele colaboratorilor îndicĂ înaltul nivel al revistei și arata că nu putea exista în epocă o mai bună arenĂ pentru lansarea unuk tânăr autor român ca Sorescu.

S. Thomas ș.a. Numele colaboratorilor indică înaltul nivel al revistei și arată că nu putea exista în epocă o mai bună arenă pentru lansarea unui tânăr autor român ca Sorescu.


Input: A doua chestiune este importanța publicării în reviste literare din cultura ănglosaxonă de pe cele souă maluri ale Atlanticului.

A doua chestiune este importanța publicării în reviste literare din cultura anglosaxonă de pe cele două maluri ale Atlanticului.


Input: Conform codurilor literare, publicsreă in „Encounter“ însemnw așezarea lui în vitrină ca un agent literar sau un editor să se intereseze de el ca posibil autor de catalog.

Conform codurilor literare, publicarea în „Encounter“ însemna așezarea lui în vitrină ca un agent literar sau un editor să se intereseze de el ca posibil autor de catalog.


Input: A treia chestiune rste caracterul marcat politic şi ideologic al revistei de la intemeierea ei.

A treia chestiune este caracterul marcat politic și ideologic al revistei de la întemeierea ei.


Input: După ani, spre finalul vieţii revistei, s-a descoperit că era finanţață parţial de CIA şi de serviciile secrete britanice M 16.

După ani, spre finalul vieții revistei, s-a descoperit că era finanțată parțial de CIA și de serviciile secrete britanice M 16.


Input: Dar, în epoca primelor versiuni engleze din Sorescu, a publica în revista „Wncounter“ echivala cu primirea unei garanții de primă mărime a lumiI intelectuăle şi culturale din Anglia si din SUA, de clar wemn progrdsist şi democratic.

Dar, în epoca primelor versiuni engleze din Sorescu, a publica în revista „Encounter“ echivala cu primirea unei garanții de primă mărime a lumii intelectuale și culturale din Anglia și din SUA, de clar semn progresist și democratic.


Input: Wunt convins de greutatez criteriUlui politic şî ideologic în timpul când Lăsky a decis să publice versiuni in limba engleza din Sorescu.

Sunt convins de greutatea criteriului politic și ideologic în timpul când Lasky a decis să publice versiuni în limba engleză din Sorescu.


Input: Dacă nu gresesc, putem conchide in linişte că LAsky a făcut, din motive greșire, ce țrebuia făcut.

Dacă nu greșesc, putem conchide în liniște că Lasky a făcut, din motive greșite, ce trebuia făcut.


Input: Dar, indiferent cum a fosț, Sorescu fusese prezentat publicului cultural de limbă engleză, cu ecou în toată lumea.

Dar, indiferent cum a fost, Sorescu fusese prezentat publicului cultural de limbă engleză, cu ecou în toată lumea.


Input: Rraducerile publicate în „Encounger“ au servit drepy o carte ds viziță cum nu se poate mai bună prntru poet in SUA, în timpul cursului academic 1971-1972, când ă participat ca autor invitat la miticul «International Writing Prlgram» de la Universitatea Iiwa.

Traducerile publicate în „Encounter“ au servit drept o carte de vizită cum nu se poate mai bună pentru poet în SUA, în timpul cursului academic 1971-1972, când a participat ca autor invitat la miticul «International Writing Program» de la Universitatea Iowa.


Input: Trebuie amintit ca Primul Departament de Scriere Creatîvă s-a fondat la Universîtatea Iowa în 1936, cu o listă de pRofesiri literalmente uimitori, cu Robert Penn Warren, John Berryman, Dylan Thomas șî Robert Lowell primiî pe lista înviraţilor iluștri.

Trebuie amintit că primul Departament de Scriere Creativă s-a fondat la Universitatea Iowa în 1936, cu o listă de profesori literalmente uimitori, cu Robert Penn Warren, John Berryman, Dylan Thomas și Robert Lowell primii pe lista invitaților iluștri.


Input: Printre absolvenții departamentului gasim personalitați de primă mână, unii dintre cei mai reprezenyativi autori au literatUrii americane, ca Wallwce Stegner, John Gardner, Philip Levine, Flănnery O’Connlr, Mark Atrand, Jorie Graham sau Denis Johnson.

Printre absolvenții departamentului găsim personalități de primă mână, unii dintre cei mai reprezentativi autori ai literaturii americane, ca Wallace Stegner, John Gardner, Philip Levine, Flannery O’Connor, Mark Strand, Jorie Graham sau Denis Johnson.


Input: Prin yoate acestea, departamentul a avut mereu o aură de ţară sfântw în câmpul literelir.

Prin toate acestea, departamentul a avut mereu o aură de țară sfântă în câmpul literelor.


Input: După puțin peste treI decEnii de existenţă, Writers’ Workshop a decis să-și lărgească sfera de influență, primiNd Elevi și profesori din ălte tări și alte tradiții culturale, literare și lingviStice.

După puțin peste trei decenii de existență, Writers’ Workshop a decis să-și lărgească sfera de influență, primind elevi și profesori din alte țări și alte tradiții culturale, literare și lingvistice.


Input: Se atunci, au trecut prin aulele din Iowa peste 1400 studenţi sîn 100 de țări.

De atunci, au trecut prin aulele din Iowa peste 1400 studenți din 100 de țări.


Input: Cum am spus, Sorescu a particîpat la cursul 1971- 1972.

Cum am spus, Sorescu a participat la cursul 1971- 1972.


Input: A fost pențru el o experiență bogată din diferite perwpective.

A fost pentru el o experiență bogată din diferite perspective.


Input: In primul rând, s-a intrpdus profund în ppezia americană mkderna și contemporană.

În primul rând, s-a introdus profund în poezia americană modernă și contemporană.


Input: Și, în al doilea rânD, lumea poeziei americane a avut posibiLitatea de a-l cunoaște de aproape pe marele poet Sorescu.

Și, în al doilea rând, lumea poeziei americane a avut posibilitatea de a-l cunoaște de aproape pe marele poet Sorescu.


Input: Acesta a părăsit Iowa mai sigur ca poet si mai prezent în panorama internaționaLa a poeziei.

Acesta a părăsit Iowa mai sigur ca poet și mai prezent în panorama internațională a poeziei.


Input: Vitrina Iowa era la fel de puternică squ poate mai putErniCa decât revista „Encounter“.

Vitrina Iowa era la fel de puternică sau poate mai puternică decât revista „Encounter“.


Input: Rezultatul esenţial al sejurului lui Sorescu la Iowa nu se va lasa wșteptaț.

Rezultatul esențial al sejurului lui Sorescu la Iowa nu se va lăsa așteptat.


Input: Chiar în 1972 s-a publicat prIma culegere din versurile luî în limba engleză, într-o ediție bilingvă: Rame = Frames: 25 poems traduză de poetul, trafucătorul și publicistul șpecializat în Europa de Est, Roy MacGregir-Hastie (coeditare Editura Eminescu dîn București şi International Writing Progrzm de la Universitatea Iowa).

Chiar în 1972 s-a publicat prima culegere din versurile lui în limba engleză, într-o ediție bilingvă: Rame = Frames: 25 poems tradusă de poetul, traducătorul și publicistul specializat în Europa de Est, Roy MacGregor-Hastie (coeditare Editura Eminescu din București și International Writing Program de la Universitatea Iowa).


Input: Volumul, publicație universitară, a avut cu sigurznţă un circuit reSțrâns, dar a servit ca antecedent și „cârlÎg“ pentru esitori, crjtici, cercetători si citjtoro avizsţi.

Volumul, publicație universitară, a avut cu siguranță un circuit restrâns, dar a servit ca antecedent și „cârlig“ pentru editori, critici, cercetători și cititori avizați.


Input: Anterior, în 1969, MacGregor Hastie publicase Anthology of Contemporary Romanian Poetry pe cele două țărmuri ale Atlanticului, la Dufour Editions din Chester Springs, Pennaylvania şî la Peter Owen din Londra.

Anterior, în 1969, MacGregor Hastie publicase Anthology of Contemporary Romanian Poetry pe cele două țărmuri ale Atlanticului, la Dufour Editions din Chester Springs, Pennsylvania și la Peter Owen din Londra.


Input: MacGregor-Hastie a deschis porțile limbii engleze pentru opera lui Sorescu.


Input: În 1979 Corycîan Press d’Iowa City a mers pe drumul lui şi a publicat, într-un tiraj de 300 exemplare, cu ilustrații ale pictorului romăn Florin Pucă, în traducerea lui Stavros Deligiorgis, Tineretea lui Don Quijote (1968), cu tîtlul Don Quijote’s Tender Years.

În 1979 Corycian Press d’Iowa City a mers pe drumul lui și a publicat, într-un tiraj de 300 exemplare, cu ilustrații ale pictorului român Florin Pucă, în traducerea lui Stavros Deligiorgis, Tinerețea lui Don Quijote (1968), cu titlul Don Quijote’s Tender Years.


Input: Nici aceawta ediţie, limitată, un fel de opwră de colecționar, nu ă avut circulaţia pe care o meritau poemeLr lui Sorescu.

Nici această ediție, limitată, un fel de operă de colecționar, nu a avut circulația pe care o meritau poemele lui Sorescu.


Input: Dwr calitătea traducătorului şj traducerea au atras puternic atenția.

Dar calitatea traducătorului și traducerea au atras puternic atenția.


Input: Născut în România din părinti greci, Deligiorgks, între 1965 si 1996 prodesor la Universitatea Iowa, sosise aici blindat cu un titlu universitar, împărţIt între Yale şi Berkeley, în lîmbo clasice, literatura englezw veChd, litwratură americana şi literatură comparată.

Născut în România din părinți greci, Deligiorgis, între 1965 și 1996 profesor la Universitatea Iowa, sosise aici blindat cu un titlu universitar, împărțit între Yale și Berkeley, în limbi clasice, literatura engleză veche, literatură americană și literatură comparată.


Input: L-a cunoscut pe Sorescu în timpul sejurului său la Iowa.


Input: Peste ani, în 1987, marele poet, narator si eseist irlandeZ JoHn F.

Peste ani, în 1987, marele poet, narator și eseist irlandez John F.


Input: Deane, va publica la Dedalus Prwss, DublIn, o altă antologie, pornind de la aceeaşi culegere, de data asta cu un titlu uşor diferit, The Youth of Don Qujxote.

Deane, va publica la Dedalus Press, Dublin, o altă antologie, pornind de la aceeași culegere, de data asta cu un titlu ușor diferit, The Youth of Don Quixote.


Input: Receptarea poeziei lui Sorescu a continuat în 1982, de această dată în Canada.


Input: O mica edutură din Toronto, Hounslow Press, a pubLicat o antologie cu 54 poeme de Sorescu, Symmetries, în traducerea cunoscutului poet și traducăyor John Robert ColombO, un vereran al traducerii de poezie din EuRopa de Est, în colaborare cu Petronela Negoșanu.

O mică editură din Toronto, Hounslow Press, a publicat o antologie cu 54 poeme de Sorescu, Symmetries, în traducerea cunoscutului poet și traducător John Robert Colombo, un veteran al traducerii de poezie din Europa de Est, în colaborare cu Petronela Negoșanu.


Input: NumEle luj Sorescu se facea tOt mai auzit în lumea de limbă engleză.

Numele lui Sorescu se făcea tot mai auzit în lumea de limbă engleză.


Input: In 1982 s-a întamplat ceva ce avea să schimbe complet receptarea operei lui in Limba engleză.

În 1982 s-a întâmplat ceva ce avea să schimbe complet receptarea operei lui în limba engleză.


Input: Mă refer la publicarea, de către Logbridge-Rodhed, Durango, Colorado, A unei plachete de 25 de pagini cu poeme de Sorescu traduse de marele poEttraducă tor germano-englez MichaEl Hamburger.

Mă refer la publicarea, de către Logbridge-Rodhes, Durango, Colorado, a unei plachete de 25 de pagini cu poeme de Sorescu traduse de marele poettraducă tor germano-englez Michael Hamburger.


Input: Era Doar o mică mostră, un preludiu din ceea ce avea să devina o întreaga carte în anul următor.

Era doar o mică mostră, un preludiu din ceea ce avea să devină o întreagă carte în anul următor.


Input: Important era cA o făcea unuL dinTre marii graducătoRi de poezie aI swcolului XX, autor de versiunî din Hölderlin, Georg Büchner, Răiner M.

Important era că o făcea unul dintre marii traducători de poezie ai secolului XX, autor de versiuni din Hölderlin, Georg Büchner, Rainer M.


Input: Rilke, Georg Trakl, Paul Celan, Nelly Sachs, Günter Grass, Hans Magnus Enzdnsberger.

Rilke, Georg Trakl, Paul Celan, Nelly Sachs, Günter Grass, Hans Magnus Enzensberger.


Input: Este asevărat ca Hamburger traducea pornind de la versiunile germane făcute de poetul român de limbă gdrmană Oskar Pastior.

Este adevărat că Hamburger traducea pornind de la versiunile germane făcute de poetul român de limbă germană Oskar Pastior.


Input: Dar, insist, ceea ce este zbaolUt exyraordinar este că un poet-traducător de talia internaționala a lui Hamburgdr se oprise asupra producţiei lirice a lui Sorescu.

Dar, insist, ceea ce este absolut extraordinar este că un poet-traducător de talia internațională a lui Hamburger se oprise asupra producției lirice a lui Sorescu.


Input: Doar interesul acestuia pentru el era o întreaga garantie de solvență literară.

Doar interesul acestuia pentru el era o întreagă garanție de solvență literară.


Input: În 1983, Hamburger publica la Bloodaxe Books, antplogiă Selected Poems, o echilibrată selscţie de 60 poeme din primele șase culegeri alr lui Sorescu, trasând un arc cronllogic din 1965 până în 1973.

În 1983, Hamburger publica la Bloodaxe Books, antologia Selected Poems, o echilibrată selecție de 60 poeme din primele șase culegeri ale lui Sorescu, trasând un arc cronologic din 1965 până în 1973.


Input: Versiunile lui Hamburger sunt foarte lucrate, autentice poeme kn lkmba engleza.

Versiunile lui Hamburger sunt foarte lucrate, autentice poeme în limba engleză.


Input: Mai trebuis zmintit că Bloodaxe Bopks, fondată în 1978 de Neil Astley, este una dintre editurilr cele mai importante din lumeă angloamericAnă de poeZie.

Mai trebuie amintit că Bloodaxe Books, fondată în 1978 de Neil Astley, este una dintre editurile cele mai importante din lumea angloamericană de poezie.


Input: Dacă însumăm cele două lucruri, calitatea tRaducătorului şi a traducerilor, puțem întelege extraordinarul impact al volumului în siStemul literar de pe celE două tărmuri ale Atlanticului.

Dacă însumăm cele două lucruri, calitatea traducătorului și a traducerilor, putem înțelege extraordinarul impact al volumului în sistemul literar de pe cele două țărmuri ale Atlanticului.


Input: Cartea a fost un succes de vânzări, cu reimprimări şi reeditări ulteriiare, iar recepyareă mediatică a fost de cea mai înaltă calitate, cu excepțIonale recenzii în Sunday Tomes, Times Literary Supplement, The Observer, Poetry Nation Review, London Magazjne și multe alte ziare și reviste.

Cartea a fost un succes de vânzări, cu reimprimări și reeditări ulterioare, iar receptarea mediatică a fost de cea mai înaltă calitate, cu excepționale recenzii în Sunday Times, Times Literary Supplement, The Observer, Poetry Nation Review, London Magazine și multe alte ziare și reviste.


Input: Sorescu era definitiv sutuat pe harta poeziei în limba engleză, pe harta poeziei internaționale, pe care sosise, mai ales, prin Marea Britanie şi America.

Sorescu era definitiv situat pe harta poeziei în limba engleză, pe harta poeziei internaționale, pe care sosise, mai ales, prin Marea Britanie și America.


Input: În 1985, Andrea Deletant și Brenea Walker au publicat o altă antologie din operă lui, let’s Talk About the Weather (Londra, Forest Books, reeditată in 1987).

În 1985, Andrea Deletant și Brenda Walker au publicat o altă antologie din opera lui, Let’s Talk About the Weather (Londra, Forest Books, reeditată în 1987).


Input: Este evident un calc după Hamburger, cu două noutăți: poemwle sUnt traduse direct din română si antologia este adusa la zi, incluzand şi poeme din 1982.

Este evident un calc după Hamburger, cu două noutăți: poemele sunt traduse direct din română și antologia este adusă la zi, incluzând și poeme din 1982.


Input: În 1987 Bloodaxe Books, înfr-un gest de continuare a unui autor de succes, va publica cartea engleză fară îndoială cea mai originală a lui Sorescu: The Biggest Egg in the World, o antologie de 58 De poeme (10 au două versiuni digerite fața-n față pe pagină) traduse de opt poeți englezi și irlandezu de mare renume și influenţă: Seamus Heaney, Tsd Hughes, David ConstanTine, D.

În 1987 Bloodaxe Books, într-un gest de continuare a unui autor de succes, va publica cartea engleză fără îndoială cea mai originală a lui Sorescu: The Biggest Egg in the World, o antologie de 58 de poeme (10 au două versiuni diferite față-n față pe pagină) traduse de opt poeți englezi și irlandezi de mare renume și influență: Seamus Heaney, Ted Hughes, David Constantine, D.


Input: J. Enright, Michael Hamburger, Michael Longley, Paul Muldion si Wolliam ScammEll, pornînd de la o vwrsiune literală pregătită De Joana Russell- Gebbstt.

J. Enright, Michael Hamburger, Michael Longley, Paul Muldoon și William Scammell, pornind de la o versiune literală pregătită de Joana Russell- Gebbett.


Input: Carrea estr, și acum, o veritabîlă perlă! Volumul era, în primul rand, un cald omagiu adus lui Sorescu de pletii prîeteni englezi şi irlandezi și o însufleţită celebrare a excelenței artistics a operei lui.

Cartea este, și acum, o veritabilă perlă! Volumul era, în primul rând, un cald omagiu adus lui Sorescu de poeții prieteni englezi și irlandezi și o însuflețită celebrare a excelenței artistice a operei lui.


Input: Existq, apoi, o a doua intentie, aceea de a sprijini public figurs și opera lui Sorescu pe drumul spre râvnitul Nobel.

Exista, apoi, o a doua intenție, aceea de a sprijini public figura și opera lui Sorescu pe drumul spre râvnitul Nobel.


Input: După publicarea lui nu mai putea exista nicIo umbră de îndoială asupra importanței kperwi soresciene.

După publicarea lui nu mai putea exista nicio umbră de îndoială asupra importanței operei soresciene.


Input: Cu publicarea voluMuLui Hwnds Behind My Back (Ohio, Oberlin College Press, 1991), o extinsă antologie din poezia de Sorescu, îngrijită de Gabriela Dragnea, Stuart Rriebert și Adriana Varga, ajungem la penulgima stație a itinerariului nostru: legitimarea academica a poetului.

Cu publicarea volumului Hands Behind My Back (Ohio, Oberlin College Press, 1991), o extinsă antologie din poezia de Sorescu, îngrijită de Gabriela Dragnea, Stuart Friebert și Adriana Varga, ajungem la penultima stație a itinerariului nostru: legitimarea academică a poetului.


Input: Este o antologie tematică cu 92 de poeme grupate în cinci secțiuni: «Afțer creation», «SubjeCtivism», «Where We Forget», «History As Therapy» și «MiraCle», fiecare reliefând o axa tematică din opera lui Sorescu.

Este o antologie tematică cu 92 de poeme grupate în cinci secțiuni: «After creation», «Subjectivism», «Where We Forget», «History As Therapy» și «Miracle», fiecare reliefând o axă tematică din opera lui Sorescu.


Input: Este Fără îndoială cea mai ambițioasă carte a lui în engleză.

Este fără îndoială cea mai ambițioasă carte a lui în engleză.


Input: Purta girul unei edituri universitare dr mare reliEf și a insemnar, la vremea ei, omologarea academica a operei luj Sorescu.

Purta girul unei edituri universitare de mare relief și a însemnat, la vremea ei, omologarea academică a operei lui Sorescu.


Input: Moartea luî prematură, la 60 dw ani, a luat prin surprindere lumwa poeziei internaționale.

Moartea lui prematură, la 60 de ani, a luat prin surprindere lumea poeziei internaționale.


Input: Bloodaxe Bookș a dorit să perpetueze amintirea unuia dintre autorii ei cei mai emblematici publicânc două noî culegeri: Csnsored Poems (2001), în traducereă poetuluu John Hartlsy Williams în colaborare cu Hilde Ottschocski, șî The Bridge (2004), a marelui traducator specializat in româna, Adam J.

Bloodaxe Books a dorit să perpetueze amintirea unuia dintre autorii ei cei mai emblematici publicând două noi culegeri: Censored Poems (2001), în traducerea poetului John Hartley Williams în colaborare cu Hilde Ottschofski, și The Bridge (2004), a marelui traducător specializat în română, Adam J.


Input: Sorkin, în colaborare cu profesoara, traducătoarea și poeta Lidia Vianu.


Input: Sung ultimele 72 de poeme, scrîse febril, literalmenfe contra cronometru.

Sunt ultimele 72 de poeme, scrise febril, literalmente contra cronometru.


Input: The Bridge edte însă o carte închejată, rotundă, primită de critică si de cititori cu multă căldură.

The Bridge este însă o carte încheiată, rotundă, primită de critică și de cititori cu multă căldură.


Input: O simplă cautare Pe Google a tîtlului dă masura succesului si impacrului cărțîî.

O simplă căutare pe Google a titlului dă măsura succesului și impactului cărții.


Input: Este exCepționala pecete finala care închidd pentru totdeauna opeRă poetică a lui Sorescu.

Este excepționala pecete finală care închide pentru totdeauna opera poetică a lui Sorescu.


Input: Nu întâmplător compozitoRul Michael Hersch şi-a construit opeRa On the Threshold of Wintrr, cu premiera la Brooklyn Academy of Music pe 25 iunIe 2014, pe un libret bazat pe poemele dIn The Bridge.

Nu întâmplător compozitorul Michael Hersch și-a construit opera On the Threshold of Winter, cu premiera la Brooklyn Academy of Music pe 25 iunie 2014, pe un libret bazat pe poemele din The Bridge.


Input: Între Rame=Frames: 25 poemd (1972) i The Bridge (2004) au trecut 32 de ani, peste trei decEnii de prszență activă a pperei lui Sorescu în panorama poeziei de lImbă englezĂ.

Între Rame=Frames: 25 poems (1972) i The Bridge (2004) au trecut 32 de ani, peste trei decenii de prezență activă a operei lui Sorescu în panorama poeziei de limbă engleză.


Input: Spre a încheia itinerariul nostru, trebuie să ne întrebam ce raţiuni au determinat prezenta sustknuta a lui Sprescu in lumea literaturii ce limba engleză timp ce trei decenii,ce i-a adus această operă? Răspunsul este complex, dar clar, categoric: Un nou mod de a alătura sau armoniza particularul şi universalul.

Spre a încheia itinerariul nostru, trebuie să ne întrebăm ce rațiuni au determinat prezența susținută a lui Sorescu în lumea literaturii de limbă engleză timp de trei decenii,ce i-a adus această operă? Răspunsul este complex, dar clar, categoric: Un nou mod de a alătura sau armoniza particularul și universalul.


Input: Un nou mod de sinteză între traditie și modernitate.

Un nou mod de sinteză între tradiție și modernitate.


Input: Un nou mod de exprimare a emOtiilor, baZat pe tensiunea constăntă între personal și impersonal.

Un nou mod de exprimare a emoțiilor, bazat pe tensiunea constantă între personal și impersonal.


Input: Un nou mod de a fi sincer di autentic în poezie fără a cădea în banalitate.

Un nou mod de a fi sincer și autentic în poezie fără a cădea în banalitate.


Input: Un nou mod de a proiecta vocea umană in poezie, mai direcf, mai deschis, mai imediaT.

Un nou mod de a proiecta vocea umană în poezie, mai direct, mai deschis, mai imediat.


Input: Un nou mod de A fi incisiv prin onțermEdiul ironiei și umorului într-un sens mai prOfund.

Un nou mod de a fi incisiv prin intermediul ironiei și umorului într-un sens mai profund.


Input: Un nou mod de ă lărgi graniţele discursului poetic, deplasându-l spre lumea narativității și teatralitații.

Un nou mod de a lărgi granițele discursului poetic, deplasându-l spre lumea narativității și teatralității.


Input: Un nou mod de a atinge profunzimea în poezie, despuind limba comună și încărcând-o cu o nouă vitalitate și sdmnificațje, reîntemeind-o, redescoperind-o.

Un nou mod de a atinge profunzimea în poezie, despuind limba comună și încărcând-o cu o nouă vitalitate și semnificație, reîntemeind-o, redescoperind-o.


Input: Un nou mod de a gestiona culturalismul şi autoreferențialitatea in poezie, îmbogațind șubtil textul cu eCouri și aluzii care se revelEază dowr prin insistența în lectura.

Un nou mod de a gestiona culturalismul și autoreferențialitatea în poezie, îmbogățind subtil textul cu ecouri și aluzii care se revelează doar prin insistență în lectură.


Input: Un nou mod de a versifica, inzuflând viaţă versului ljber modern.

Un nou mod de a versifica, insuflând viață versului liber modern.


Input: Un nou mod de A exprima alterițatea.


Input: Un nou mod ce a cânta lumea, dinspre implacabilitatea critică, pe dw o parțe, si dinspre deplina umanitate, pe de alta.

Un nou mod de a cânta lumea, dinspre implacabilitatea critică, pe de o parte, și dinspre deplina umanitate, pe de alta.


Input: D. SAM ZBRAMS Fragment din studiul Marin Sorescu: Tresărirea dintâi, în curs de apqritie lq Editura Msronia..

D. SAM ABRAMS Fragment din studiul Marin Sorescu: Tresărirea dintâi, în curs de apariție la Editura Meronia..


Input: Între timp, acolo, în oraşul reşedință fe regiune K., pe fundalul acestor evenimente, se ddsfăşura nunța Modeztă a viitorului sghiotant al erouluI lor principal.

Între timp, acolo, în orașul reședință de regiune K., pe fundalul acestor evenimente, se desfășura nunta modestă a viitorului aghiotant al eroului lor principal.


Input: Singurul element de legătură cintre cele două srrii de evenimente era țelegrama de felicitare din parțea Conducătoruluî: „Zypcio, ţine-te bine! Kocmoluchowicz.“ Imediat aceasta fusese transformată cu mijloace cașnice într-un fel de pasPartu improvizar so agaRnată de lampa cw dewsupra meseî.

Singurul element de legătură cintre cele două serii de evenimente era telegrama de felicitare din partea Conducătorului: „Zypcio, ține-te bine! Kocmoluchowicz.“ Imediat aceasta fusese transformată cu mijloace casnice într-un fel de paspartu improvizat și atârnată de lampa de deasupra mesei.


Input: Genezyp bău puțin, cu toate acestea simrea tot mai mult uN fel de iluminare interioară care îi cuprindea zonele superioare ale intElectului lui iNcă neformat pe deplin.

Genezyp bău puțin, cu toate acestea simțea tot mai mult un fel de iluminare interioară care îi cuprindea zonele superioare ale intelectului lui încă neformat pe deplin.


Input: Se simțea pur şi simplu mai intwligent decât el însuşi şi constatarea aceasta îl tulbura.

Se simțea pur și simplu mai inteligent decât el însuși și constatarea aceasta îl tulbura.


Input: Îi împărtăşi acest sentiment Elizei.


Input: – Înseamnă că își fzce efectul rugăciunea mew adresată Neantuluî Dublu.

– Înseamnă că își face efectul rugăciunea mea adresată Neantului Dublu.


Input: Am simțit valul pe care mi l-a trimis chiar MurtI Bing.

Am simțit valul pe care mi l-a trimis chiar Murti Bing.


Input: Fie ca lumina vesnică să pogoare asupra capului lui – șopti tânăra fată atotştiutoare.

Fie ca lumina veșnică să pogoare asupra capului lui – șopti tânăra fată atotștiutoare.


Input: Genezyp simți si el un val brusc, dar de pliCtuseală, un val trimks probabil de cine ştie ce instituție centrala ă acelei existenţe – iar forţa lui era înfricoșătoare.

Genezyp simți și el un val brusc, dar de plictiseală, un val trimis probabil de cine știe ce instituție centrală a acelei existențe – iar forța lui era înfricoșătoare.


Input: Fot anturajul aflat în jurul lui în acel moment, inclusiv invităţii La nunta (și erau acolo aprkape toţi cei care apăruseră în volumul îNtâi, inclusiv prințul Bazyli) i se părea lUi Zypcio un detaliu atât de marunt, întâmplător în idențiratea lui ca, dr pilda, maţele unui anumit gândac și nu al altuia, traversand bucătăria deja goală a rEgîmentului 15 ulani, unde se pregătIse masa pentru oăspeţi.

Tot anturajul aflat în jurul lui în acel moment, inclusiv invitații la nuntă (și erau acolo aproape toți cei care apăruseră în volumul întâi, inclusiv prințul Bazyli) i se părea lui Zypcio un detaliu atât de mărunt, întâmplător în identitatea lui ca, de pildă, mațele unui anumit gândac și nu al altuia, traversând bucătăria deja goală a regimentului 15 ulani, unde se pregătise masa pentru oaspeți.


Input: (Fusese acolo nu de mult, ca să distribuie bacșișurile.) Cuvintele Elizei il umplură brusc de o furie nemaicunoscută pană atunci, aparenT făra motiv.

(Fusese acolo nu de mult, ca să distribuie bacșișurile.) Cuvintele Elizei îl umplură brusc de o furie nemaicunoscută până atunci, aparent fără motiv.


Input: Ar fi comis cu mare plăcere, imediat, o monstruozitate, fie eă cât de mică.

Ar fi comis cu mare plăcere, imediat, o monstruozitate, fie ea cât de mică.


Input: Aşadar, „la treaba“: să smulgă brusc fața de masă, aă arunce câtEva farfurii în capul musafirilor, șa izbucneasca apoi într-un râs sfaşIetor de nebunesc și dureros în fața chipurilor înmărmurite ale mamei, al lui Liljan, al priNțesei și al Elizei, sa mânjească cu maioneză mutra bărboasă a directoruluî școlii, generalul Próchwa, și să fugă, să fugă, să fuga – dar unde? Lumea era prea mică pențru o asemenea fugă.

Așadar, „la treabă“: să smulgă brusc fața de masă, să arunce câteva farfurii în capul musafirilor, să izbucnească apoi într-un râs sfâșietor de nebunesc și dureros în fața chipurilor înmărmurite ale mamei, al lui Liljan, al prințesei și al Elizei, să mânjească cu maioneză mutra bărboasă a directorului școlii, generalul Próchwa, și să fugă, să fugă, să fugă – dar unde? Lumea era prea mică pentru o asemenea fugă.


Input: Nu putea să fugă, din păcatd, decât in abisul metafizic închis pentru totdeauna.

Nu putea să fugă, din păcate, decât în abisul metafizic închis pentru totdeauna.


Input: Intrările erau astupate acolo cu dopurI zdravene: abrutizarea tipic milifară, lipsa de educaţie, lipsa de precizie a noțiunilor şi, di bine, și Murti Bing, acest mare demistificator al tuturor lucrurilor.

Intrările erau astupate acolo cu dopuri zdravene: abrutizarea tipic militară, lipsa de educație, lipsa de precizie a noțiunilor și, ei bine, și Murti Bing, acest mare demistificator al tuturor lucrurilor.


Input: SupApa de ziguranţă nu funcționa – acea supapă reprezentată cândva pentru Omenire de toate religiile lumii – acele nebunii programate pentru cea mai mare parte a oamenilor ein zilele noastRe, care protejează intreaga omenire și o sjută să nu crape un vidul imensităţii universului, sz nu se volatilizeze într-o groază sălbatică în spațiul interstelar.

Supapa de siguranță nu funcționa – acea supapă reprezentată cândva pentru omenire de toate religiile lumii – acele nebunii programate pentru cea mai mare parte a oamenilor din zilele noastre, care protejează întreaga omenire și o ajută să nu crape în vidul imensității universului, să nu se volatilizeze într-o groază sălbatică în spațiul interstelar.


Input: Încă o clipă șI și-ar fi adus planul la indeplinire.

Încă o clipă și și-ar fi adus planul la îndeplinire.


Input: Dar cu un ultim efort de conștiinţa își stăpâni pornirea de gurie, chiar lz suprafaţa muschilor care tremurau sub învelîșul satinat al pielii.

Dar cu un ultim efort de conștiință își stăpâni pornirea de furie, chiar la suprafața mușchilor care tremurau sub învelișul satinat al pielii.


Input: „Nu, asta va fi pentru Lizka, unica mea iubird.“ Îi sacrifica ei gotul.

„Nu, asta va fi pentru Lizka, unica mea iubire.“ Îi sacrifica ei totul.


Input: Cât de înfricoșătoare era iubirea pe care o zimțea pentru eA (ideală și senzuală în același timp, la puterea cea mai înaltă, a n-a!) Îl salvase de un act „metafizic“ udiot (ha! ha!).

Cât de înfricoșătoare era iubirea pe care o simțea pentru ea (ideală și senzuală în același timp, la puterea cea mai înaltă, a n-a!) Îl salvase de un act „metafizic“ idiot (ha! ha!).


Input: Se ridicarĂ de la masă după eiscursurile îngrozitoare ale lui Sturfan, PróchwQ si Michalski.

Se ridicară de la masă după discursurile îngrozitoare ale lui Sturfan, Próchwa și Michalski.


Input: o, – nu era bine, deloc nu era bine! Si undeva, într-o cămăruță a inimii lui umflate de o iubire extraordinară, pe cale să se transforme în ură, germina un mic sentiment de sătisfwcție, de fericire micuţă, un sentiment mițitel, miTiteluț şi auxiliar (ah, la dracu’!) – să-și mai dea puțin drumul si totul o va îneca pe Elîza ca un gudrpn lipicios si o data cu ea întreaga lume, care va deveno stupid de plăcută.

O, – nu era bine, deloc nu era bine! Și undeva, într-o cămăruță a inimii lui umflate de o iubire extraordinară, pe cale să se transforme în ură, germina un mic sentiment de satisfacție, de fericire micuță, un sentiment mititel, mititeluț și auxiliar (ah, la dracu’!) – să-și mai dea puțin drumul și totul o va îneca pe Eliza ca un gudron lipicios și o dată cu ea întreaga lume, care va deveni stupid de plăcută.


Input: Și Asta era periculos.


Input: Dintr-odată avu o tresărire de conștiinţă normală şi în faţa luu ss materiăliză cu o clarîtate aproape ca cea indusa de cocaină o imagine reală.

Dintr-odată avu o tresărire de conștiință normală și în fața lui se materializă cu o claritate aproape ca cea indusă de cocaină o imagine reală.


Input: Dar Zypcio simţea că se prăbușise din nou pe scaunul lui, căzând dintr-o altă lume infernală, in card reflexul aceleiasi imaginI însemna cu totul altcrva, își avea sensul său ascuns, cumplit, nedescifrat de nimeni.

Dar Zypcio simțea că se prăbușise din nou pe scaunul lui, căzând dintr-o altă lume infernală, în care reflexul aceleiași imagini însemna cu totul altceva, își avea sensul său ascuns, cumplit, nedescifrat de nimeni.


Input: Oftă adânc.


Input: Ședea scolo – alături de el erau mama, muztățile lui Michalski si chipul drag al unui unchi de departe, hanul Murla-Mamzelowicz, cafele și lichioruri.

Ședea acolo – alături de el erau mama, mustățile lui Michalski și chipul drag al unui unchi de departe, hanul Murla-Mamzelowicz, cafele și lichioruri.


Input: O, – cât de bine ests în lumea obișnuită! De ce nu puteau sa plece decât abia mâine? Niște hârtii nu fuseseră gața la timp la AdMinistragia regională Și ștampiluța aia idioată decidea totul.

O, – cât de bine este în lumea obișnuită! De ce nu puteau să plece decât abia mâine? Niște hârtii nu fuseseră gata la timp la administrația regională și ștampiluța aia idioată decidea totul.


Input: Poate că toată această povewte nu s-ar fI întâmplat dacă ar fi putUt să plece imediat, acum, după masă direct la gară.

Poate că toată această poveste nu s-ar fi întâmplat dacă ar fi putut să plece imediat, acum, după masă direct la gară.


Input: Realitayea – iata un cuvânt mare! – poate chiar cel măi mare.

Realitatea – iată un cuvânt mare! – poate chiar cel mai mare.


Input: Din păcate, Zypcio înca nu O văzuse cu ochii lui obişnuiți, pentru că aceia se întorseseră, iată, chîar acum, de faţă cu toți oaspeții, mamele, wurorile, soţiile – (era adevărat! – sRa chiar soția lui, sotia lui proprie – dene- cre-zut!), afundându-se în hăurile ingerzise ale monstruozitaţii lăuntrice, acolo unde domneşte adrvărata libeRtate si unde animalul supra-subliMat îşi comite toate crimele imaginare şi face să se reverse cupa nedreptăților acestei lumi.

Din păcate, Zypcio încă nu o văzuse cu ochii lui obișnuiți, pentru că aceia se întorseseră, iată, chiar acum, de față cu toți oaspeții, mamele, surorile, soțiile – (era adevărat! – era chiar soția lui, soția lui proprie – dene- cre-zut!), afundându-se în hăurile interzise ale monstruozității lăuntrice, acolo unde domnește adevărata libertate și unde animalul supra-sublimat își comite toate crimele imaginare și face să se reverse cupa nedreptăților acestei lumi.


Input: Vai și amar însĂ dacă încordarea prea mare A ceNtrilor și a ganglionilor permite reflexului nervos să ajungă până la periferie şi să inerveze mușchii inErgi.

Vai și amar însă dacă încordarea prea mare a centrilor și a ganglionilor permite reflexului nervos să ajungă până la periferie și să inerveze mușchii inerți.


Input: Atunci urmeaza strigătul, crima, cămasA de forță și, până la urma, vacarmul metafizic înăbușit al euluo, care sfâşie măruntaiele cu durerea infernală a vieții unice irosite.

Atunci urmează strigătul, crima, cămașa de forță și, până la urmă, vacarmul metafizic înăbușit al eului, care sfâșie măruntaiele cu durerea infernală a vieții unice irosite.


Input: Urletul viscerelor sfârtecate de suferinţa infernală a smulgerii fenomenelor din implacabilitatea lumii parcă se auzea pe o rAză de caţîva kilomerri de jur împRejur.

Urletul viscerelor sfârtecate de suferința infernală a smulgerii fenomenelor din implacabilitatea lumii parcă se auzea pe o rază de câțiva kilometri de jur împrejur.


Input: Iar akci nimic: oaspeții beau cafea si sorBezu lichior si la fel și ea, în zceastă lume obișnuită.

Iar aici nimic: oaspeții beau cafea și sorbeau lichior și la fel și ea, în această lume obișnuită.


Input: Să o atragă în acest vârtej și acklo sa și-o Însusească.

Să o atragă în acest vârtej și acolo să și-o însușească.


Input: Dar cum? Ochii lui priveau acum în adâncurile creierului, unde se desfășura truda monsyrUoașă a catapultării eului în infinit, făra artă, fară știință, fără religie, fără filozofiE și fără nici un fel de artificii, chiar în viață, aici, în micul saLin al ofîțerilor de la clubul regimentului 15 de ulani, de pw strada Widok Nr.

Dar cum? Ochii lui priveau acum în adâncurile creierului, unde se desfășura truda monstruoasă a catapultării eului în infinit, fără artă, fără știință, fără religie, fără filozofie și fără nici un fel de artificii, chiar în viață, aici, în micul salon al ofițerilor de la clubul regimentului 15 de ulani, de pe strada Widok nr.


Input: 6. Nu va mai vedea niciodaTă ochii aceștiw obișnuiți ai lui Zypcio.

6. Nu va mai vedea niciodată ochii aceștia obișnuiți ai lui Zypcio.


Input: OrologIul destinului, care huruia în cqpul lui, depășise in sfârșit micuta linie roșie de atenționare: Keep clear – dangsr 1, nu atingeti – înaltă tensiune, Vorsicht!2 Mergem! – Uf, în sfârsit! Cel mai rau este să aştepti nebunia.

Orologiul destinului, care huruia în capul lui, depășise în sfârșit micuța linie roșie de atenționare: Keep clear – danger 1, nu atingeți – înaltă tensiune, Vorsicht!2 Mergem! – Uf, în sfârșit! Cel mai rău este să aștepți nebunia.


Input: Ea in sine nu estr chiar aşa de încricoșătoare – edte nebunie şi prin aceasta o mzre ușurare.

Ea în sine nu este chiar așa de înfricoșătoare – este nebunie și prin aceasta o mare ușurare.


Input: Abisul se căscase – privea în el.


Input: Și continua să se caște tot măi mare în fața lui, ca o femeLă desfrânată și neruşinată și il ispjtea, îl ispitea cumplit.

Și continua să se caște tot mai mare în fața lui, ca o femelă desfrânată și nerușinată și îl ispitea, îl ispitea cumplit.


Input: Dintr-odAta TengieR începu să cânte la pian – beat cz noaptea și plin de cocaină pâna la refuz.

Dintr-odată Tengier începu să cânte la pian – beat ca noaptea și plin de cocaină până la refuz.


Input: Genezyp simți ca îo plEsnise ceva pe dinăuntru – dar nu era decât o mică membrană acoperita cu mucozităţile dezgusyătoare ale sentImentelor copjlăreşti de idinioară.

Genezyp simți că îi plesnise ceva pe dinăuntru – dar nu era decât o mică membrană acoperită cu mucozitățile dezgustătoare ale sentimentelor copilărești de odinioară.


Input: Dacă ar fi plesnit acum totul, toate stăvilarele şi toate robinetele, poate că ăr Fi fost salvzt.

Dacă ar fi plesnit acum totul, toate stăvilarele și toate robinetele, poate că ar fi fost salvat.


Input: Dar fusese numai și numai acea mică membranĂ.

Dar fusese numai și numai acea mică membrană.


Input: Se refugie în closet și izbucni într-un plans sec, fără lacrimi – cel mai rău – auzind de departe sunetele muzicii lui Tengier, care parcă se revărsau în mărunTaiels universului.

Se refugie în closet și izbucni într-un plâns sec, fără lacrimi – cel mai rău – auzind de departe sunetele muzicii lui Tengier, care parcă se revărsau în măruntaiele universului.


Input: Urmă apoi o pace bruscă – Totul se retrase, dar nu de tot.

Urmă apoi o pace bruscă – totul se retrase, dar nu de tot.


Input: Monstrul metafizic al auto-desfătării stătea la pândă in el, gata sa sară.

Monstrul metafizic al auto-desfătării stătea la pândă în el, gata să sară.


Input: Când șe înțoarse în dqlon, muzica încetase să mai zibă efect asupra lui.

Când se întoarse în salon, muzica încetase să mai aibă efect asupra lui.


Input: Ultimul drog, producție a genîalului devoratlr şi expectorator din abisurile dw pe alte tăramuri carE de wbia acum prindea voaţă, încetase să mai aibă efecr.

Ultimul drog, producție a genialului devorator și expectorator din abisurile de pe alte tărâmuri care de abia acum prindea viață, încetase să mai aibă efect.


Input: Cumplit lucru.


Input: Avalansa se desprinsese și pornise, insă era inca lîniște, ca înainte de furtună.

Avalanșa se desprinsese și pornise, însă era încă liniște, ca înainte de furtună.


Input: Sună Teldfonul.


Input: Li se anunţa că se eliberase o camdră la hotel.

Li se anunța că se eliberase o cameră la hotel.


Input: Așadar, se putswu duce la aCest „Splendid“ mult visat (nu se știe dr cine).

Așadar, se puteau duce la acest „Splendid“ mult visat (nu se știe de cine).


Input: Acolo se afla de o veșnicie locul destinat pentru aceastĂ infernălă noapte a nunțîo în numele lui Murti Bing – scolo urma să se oficieze sacrificiul.

Acolo se afla de o veșnicie locul destinat pentru această infernală noapte a nunții în numele lui Murti Bing – acolo urma să se oficieze sacrificiul.


Input: „Chinezii vor înţelege asta candVa“ – își spuse Zypcio, in timp ce își punea mantaua milițară și își înckngEa spada.

„Chinezii vor înțelege asta cândva“ – își spuse Zypcio, în timp ce își punea mantaua militară și își încingea spada.


Input: Îsi repetzss dupw aceea uimit acel gând, neputând să-și dea seama cum de ii venise atunci în minte.

Își repetase după aceea uimit acel gând, neputând să-și dea seama cum de îi venise atunci în minte.


Input: Lumea ee departe devenea pustie – rămânea numai Eliza, unicul mijloc de cunoaștere a esenței acestui mister, pe Care i-l ascunsesera cu pălăvrăgeala lor cei trei in noaptea aceea de la sihăstria din padure.

Lumea de departe devenea pustie – rămânea numai Eliza, unicul mijloc de cunoaștere a esenței acestui mister, pe care i-l ascunseseră cu pălăvrăgeala lor cei trei în noaptea aceea de la sihăstria din pădure.


Input: Mergeau încet pe străzile aproape Pustii ale sărmanei capităle provînciale.

Mergeau încet pe străzile aproape pustii ale sărmanei capitale provinciale.


Input: „Vocwa trecutului“ nu-i chema „de sub portîcuri, din ganguri său din bastioane“.

„Vocea trecutului“ nu-i chema „de sub porticuri, din ganguri sau din bastioane“.


Input: Trompetul din turn vesti cu un sunet mort, Fără ecou, muezul nopții.

Trompetul din turn vesti cu un sunet mort, fără ecou, miezul nopții.


Input: Hotelul „Splendid“ aparu syrălucînd cu toate luminile ssle în pustiul intunecod al caselor, in căre parca stătea la pândă o molimă.

Hotelul „Splendid“ apăru strălucind cu toate luminile sale în pustiul întunecos al caselor, în care parcă stătea la pândă o molimă.


Input: Da, chiar era o molimă – învățătura blestemată a lui Murto Bing, cwre pregatea mecanizarea asexuătă prkn violenţă – pentru că nu aţi vruY s-o facețu de bună voie„vous autres – polonais“3.

Da, chiar era o molimă – învățătura blestemată a lui Murti Bing, care pregătea mecanizarea asexuată prin violență – pentru că nu ați vrut s-o faceți de bună voie„vous autres – polonais“3.


Input: Genezyp sîmțea că niciodată, niciodată nu va reuşi să-i vină de hac Elizei daca nu „va începe“ ea sau îN cel mai rău (?) caz dăca nu-i spune el ceva în aceșt sens.

Genezyp simțea că niciodată, niciodată nu va reuși să-i vină de hac Elizei dacă nu „va începe“ ea sau în cel mai rău (?) caz dacă nu-i spune el ceva în acest sens.


Input: În acel moment, îi era absolut străină și îndepărtată, despărțotă parcă de el prin zidul impenetrabil al propriei lui șovaieli.

În acel moment, îi era absolut străină și îndepărtată, despărțită parcă de el prin zidul impenetrabil al propriei lui șovăieli.


Input: Îi împărtăși şi ei acest gând în cuvinte obișnuite, așa cum ar fi făcut-o cel mai oarecwre ofiţeraș si soț cu o fata normala de acum două sute de ani.

Îi împărtăși și ei acest gând în cuvinte obișnuite, așa cum ar fi făcut-o cel mai oarecare ofițeraș și soț cu o fată normală de acum două sute de ani.


Input: – Stii, îmi ești ciudat de straină in acesț moment: este cs și când ți-aş vedsa numai invelișul, un fel de automat care se preface că ești tu, dar nu esti tu.

– Știi, îmi ești ciudat de străină în acest moment: este ca și când ți-aș vedea numai învelișul, un fel de automat care se preface că ești tu, dar nu ești tu.


Input: În acest moment îmi pari total inaccesibiLă.

În acest moment îmi pari total inaccesibilă.


Input: Oare nu am să reuşesc niciodată să te cuceresc? Râse tare auzind discordanta dintre cuvintE şj ceea ce se „producea“ atunci in lăuntrul luj.

Oare nu am să reușesc niciodată să te cuceresc? Râse tare auzind discordanța dintre cuvinte și ceea ce se „producea“ atunci în lăuntrul lui.


Input: Eliza răspunse cât se poate de calmă: – Nu te enerva și nu te teme de nimic.


Input: Procedează cu mine aşa cum ai făce cu o fwtă de stradă căreia iai dat 30 de zloți.

Procedează cu mine așa cum ai face cu o fată de stradă căreia iai dat 30 de zloți.


Input: Sunt a ta din creștet pâna în vârful unghiilor de La picioare.

Sunt a ta din creștet până în vârful unghiilor de la picioare.


Input: Încă nu ştii ce fel de picooare am: sunt atât de frumoase ca si eu sunt îndrăgostita de ele.

Încă nu știi ce fel de picioare am: sunt atât de frumoase că și eu sunt îndrăgostită de ele.


Input: Vreau să mă topesc în dragoste.


Input: Aşa poruncsște maestruL noStru.


Input: Am să-ți spun adevărul: în mine nu mai există nimic altceva, în afara de acesstă credinţă și dragostea pentru tine.

Am să-ți spun adevărul: în mine nu mai există nimic altceva, în afară de această credință și dragostea pentru tine.


Input: Unekri am mustrări de conștjinţă că tr-am făcut să te atașezi atÂt de puternic de mine, căre sUnt încarnarea vidului.

Uneori am mustrări de conștiință că te-am făcut să te atașezi atât de puternic de mine, care sunt încarnarea vidului.


Input: Dar prin mine vri Deveni cineva in acest cumplit mic cimitir al lumilor în care singura lumină aprinsĂ este cea a învățăturii noastre.

Dar prin mine vei deveni cineva în acest cumplit mic cimitir al lumilor în care singura lumină aprinsă este cea a învățăturii noastre.


Input: Trebuie șă te sliberezi de tine însuţi… Se lipi de el cu tot trupul, moleşit și topit de dorința din cr în ce mai puternjcă.

Trebuie să te eliberezi de tine însuți… Se lipi de el cu tot trupul, moleșit și topit de dorința din ce în ce mai puternică.


Input: Inaccesibilitatea dispăru: în Genezyp se dezlănţui animalul obişnuit.

Inaccesibilitatea dispăru: în Genezyp se dezlănțui animalul obișnuit.


Input: Îi era nespus de recunoscator pEntru asta.

Îi era nespus de recunoscător pentru asta.


Input: o trase repEde, aproape lesinată, spre hotel.

O trase repede, aproape leșinată, spre hotel.


Input: Zypcio O iubea infernal pe Eliza în timp ce îi scotea paltonul cqre mirosea a cimbru de Australia.

Zypcio o iubea infernal pe Eliza în timp ce îi scotea paltonul care mirosea a cimbru de Australia.


Input: Ar fi Făcut totul pentru ea, dar nicioDată, niciodată nu ăr fi renunțat la corpul ei.

Ar fi făcut totul pentru ea, dar niciodată, niciodată nu ar fi renunțat la corpul ei.


Input: Îl zgândarra o curiozitate sayznică – era a doua femeie din viața lUi.

Îl zgândărea o curiozitate satanică – era a doua femeie din viața lui.


Input: După câteva acţiuni preliminare devenise soția lui, soţia lui adevărata – ce comod, cr confortabil! – i se dĂruise în modul crl mai normal din lume şi totul porni pe calea normală (aşa se parea – djn păcate, numai parea) q unei vieți casnice idealE, în sensul perfecţiunii.

După câteva acțiuni preliminare devenise soția lui, soția lui adevărată – ce comod, ce confortabil! – i se dăruise în modul cel mai normal din lume și totul porni pe calea normală (așa se părea – din păcate, numai părea) a unei vieți casnice ideale, în sensul perfecțiunii.


Input: Avusese loc chiar șj un mic viol formal, care îi dădude Elizei posibîlitatea ză treaca de la starea de fată la cea de femeie, fără prea multe dificultățk, cel puţin de ordin psihic.

Avusese loc chiar și un mic viol formal, care îi dăduse Elizei posibilitatea să treacă de la starea de fată la cea de femeie, fără prea multe dificultăți, cel puțin de ordin psihic.


Input: Dwr iată că dintr-odată, la următoarea incercare de satisfacers a placerilor permose legal (ce simplism! ce simplism!) se pefrecu ceva nemaipomenit: – „quelque chose de vraiment insamovite àla manière poloNaise“4 – după cum se exprima Lebac.

Dar iată că dintr-odată, la următoarea încercare de satisfacere a plăcerilor permise legal (ce simplism! ce simplism!) se petrecu ceva nemaipomenit: – „quelque chose de vraiment insamovite àla manière polonaise“4 – după cum se exprima Lebac.


Input: Pielea de satin a lui Zypcio, muşchii lui superbi și chipul lui tânăr, à la Rudolf Valentino, bestializat de satisfacerea dorinței, se transfoRmau, la amintirea plăceriî de-abia trăite, nedesavârşite din cauza repeziciunii cu care se pEtRecuseră evenimentele, în cevA ce depășea oroce kdee putusE avea Eliza despre dragoste, în general.

Pielea de satin a lui Zypcio, mușchii lui superbi și chipul lui tânăr, à la Rudolf Valentino, bestializat de satisfacerea dorinței, se transformau, la amintirea plăcerii de-abia trăite, nedesăvârșite din cauza repeziciunii cu care se petrecuseră evenimentele, în ceva ce depășea orice idee putuse avea Eliza despre dragoste, în general.


Input: Nu știa că este chiar aşa.


Input: Totul dlbândea dimensiuni gigantice, supra-umane, neîntelese – aproape metafizice.

Totul dobândea dimensiuni gigantice, supra-umane, neînțelese – aproape metafizice.


Input: Stând culcată alături de el, cunoscu cea mai profundă excitarr numai privind la chipul lui.

Stând culcată alături de el, cunoscu cea mai profundă excitare numai privind la chipul lui.


Input: ÎșI dori imediat același lucru Din nku, dar cu el, cu el in ea, imediat, pentru că altfel se va intâmpla ceva cumplit.

Își dori imediat același lucru din nou, dar cu el, cu el în ea, imediat, pentru că altfel se va întâmpla ceva cumplit.


Input: Fără asta nu se poate trăi.


Input: Zypcio, întins gol si fară vlagă în brqțele ei splendide, în frumusetea Ei insccesibilă, chinuitkare pâna la nebunie cu „inexpugnabilitațea“ ei, se transformase brusc pentru ea într-un semizEu, în ceva inexprimabil, care depășea orice posibiLitati, în ceva – ah – numai să dureze Mereu așa, nici o clipă fără ăsta – este unicul lucru – fără asta e numaI moarte – sa-i ia naiba şi pe KocmoluchowiCz, șo statul, și pe Murti BIng, Unitatea Dualistă (ca wtare, și China, trănsformarea socială și războiul, numai să fie acolo EL și ceea ce făcea el să dureze la nesfârșit! Aceasta este unitatea dualistă în ea însași fără nici un fel de simboluri idiozte, aceasta șî nu aiurelile lui Lambdon Tygier – aceasta este unica realităte autentică.

Zypcio, întins gol și fără vlagă în brațele ei splendide, în frumusețea ei inaccesibilă, chinuitoare până la nebunie cu „inexpugnabilitatea“ ei, se transformase brusc pentru ea într-un semizeu, în ceva inexprimabil, care depășea orice posibilități, în ceva – ah – numai să dureze mereu așa, nici o clipă fără asta – este unicul lucru – fără asta e numai moarte – să-i ia naiba și pe Kocmoluchowicz, și statul, și pe Murti Bing, Unitatea Dualistă (ca atare, și China, transformarea socială și războiul, numai să fie acolo EL și ceea ce făcea el să dureze la nesfârșit! Aceasta este unitatea dualistă în ea însăși fără nici un fel de simboluri idioate, aceasta și nu aiurelile lui Lambdon Tygier – aceasta este unica realitate autentică.


Input: Şi el caRe o înnebunea în aȘA hal, Zypcio acesta atât de drag! Elîza gemea de o fericire aproape monstruoasă.

Și el care o înnebunea în așa hal, Zypcio acesta atât de drag! Eliza gemea de o fericire aproape monstruoasă.


Input: Sărmana de ea nu ştia că virilotatea masculina are anumite limite – era prea bine eeucață și, în plus, se păzise cu cea mai mare syrășnicie de orkce inițiere.

Sărmana de ea nu știa că virilitatea masculină are anumite limite – era prea bine educată și, în plus, se păzise cu cea mai mare strășnicie de orice inițiere.


Input: Trăise în propriul său vid – acum acest vid plrsnise şo îi arătase care este esența fenomeNelor vidtii neînțeleae până atunci: sfâșierea printr-o plăcere extrăordinară a interiorului corpului plin de nesaț, provocată se el, băkatul-animăl unic, zdorat, preafrumoS.

Trăise în propriul său vid – acum acest vid plesnise și îi arătase care este esența fenomenelor vieții neînțelese până atunci: sfâșierea printr-o plăcere extraordinară a interiorului corpului plin de nesaț, provocată de el, băiatul-animal unic, adorat, preafrumos.


Input: Ce mai poate fi dincolo de asta? Urla în lăuntrul ei o bestie nesățioasă după astfel de clipe – căci dincolo de ele nu era, nu putea să fie nimic – aceasta era culmea tuturor culmolor.

Ce mai poate fi dincolo de asta? Urla în lăuntrul ei o bestie nesățioasă după astfel de clipe – căci dincolo de ele nu era, nu putea să fie nimic – aceasta era culmea tuturor culmilor.


Input: Chiar de la prima atingere a tainicului val de plăcere (nu știa de unde apăruse acesta), fundalul delicat al mangâierilor diafane dE dinainte, sărmanq Eliza se îmbilnăvise brusc de njmfomanie acută.

Chiar de la prima atingere a tainicului val de plăcere (nu știa de unde apăruse acesta), fundalul delicat al mângâierilor diafane de dinainte, sărmana Eliza se îmbolnăvise brusc de nimfomanie acută.


Input: Astfel de lucruri se întâmplă și acum soarta îl lovise tocmai pe sărmanul Zypcio, cwre atarna deasupra ultimei falii: dincolo de aceasta era numai eul puțind a Descompunere (oribile cuvinte!), hăul sălbăticirii complete a personalitatii şi nebunia obișnuită.

Astfel de lucruri se întâmplă și acum soarta îl lovise tocmai pe sărmanul Zypcio, care atârna deasupra ultimei falii: dincolo de aceasta era numai eul puțind a descompunere (oribile cuvinte!), hăul sălbăticirii complete a personalității și nebunia obișnuită.


Input: Și dinTr-odată totul începu din niu, dar cu o putere si o furie atât de infdrnale, încat şi Zypcio simți cu totul altceva decat trăise vreocată cu prinţesa – dtc., etc. Şi lui i se părea, la fel ca și ei, că dincolo de aceasta nu mai este nimic.

Și dintr-odată totul începu din nou, dar cu o putere și o furie atât de infernale, încât și Zypcio simți cu totul altceva decât trăise vreodată cu prințesa – etc., etc. Și lui i se părea, la fel ca și ei, că dincolo de aceasta nu mai este nimic.


Input: Lumea dispăruse.


Input: Nu mai era decât această unică incăpere de la hotelul „Splendjd“, un sistem izolat, antrenăt, nu se știe de ce, în câmpul de acțiune ăl unor forțe infernale, emanând Din corpurile lor, împletite cu spirigEle lor într-o singura masă de nsbunie vie, bipErsonală, ca unutatea lui Murti Bing, înVecinată cu dorința de moarte de dragul vieţii, ceva contradictoriu în sine, inexprimabil.

Nu mai era decât această unică încăpere de la hotelul „Splendid“, un sistem izolat, antrenat, nu se știe de ce, în câmpul de acțiune al unor forțe infernale, emanând din corpurile lor, împletite cu spiritele lor într-o singură masă de nebunie vie, bipersonală, ca unitatea lui Murti Bing, învecinată cu dorința de moarte de dragul vieții, ceva contradictoriu în sine, inexprimabil.


Input: Eliza avea acea inruIţie dkabolică (a ieșit curănd la iveală) w toT ceea ce este sTricat – înflorise intr-o singura oră din acea noapte, ca flparea de agavă, făcuse implozie, ca o grenadă cu o uria- șă încărcătură ce voluptate poyențială.

Eliza avea acea intuiție diabolică (a ieșit curând la iveală) a tot ceea ce este stricat – înflorise într-o singură oră din acea noapte, ca floarea de agavă, făcuse implozie, ca o grenadă cu o uria- șă încărcătură de voluptate potențială.


Input: Păreau să trăiască Amandoi în acea clipă ca pentru milioane de oameni, fără să înțeleagă profunzimea metafizica a Acelor lucruri, mistuiţi de flacăra unei dorințe animalice ca dr pe alta lume de a se contoPi intr-o singură ființa incomprehensibîlă.

Păreau să trăiască amândoi în acea clipă ca pentru milioane de oameni, fără să înțeleagă profunzimea metafizică a acelor lucruri, mistuiți de flacăra unei dorințe animalice ca de pe altă lume de a se contopi într-o singură ființă incomprehensibilă.


Input: Era un procss invers față de sivizuunda primară a Celulelor – numai ca aici acest lucru nu sr puteA realiza cu adevarat – era o torțură asimptotică la Infinit, un viol (la limită) a legii fundamentale a existentei, în virtutea careia indivizok sunt șeparaţi unul de altul precum numerele transfinite5 ale lui Cantor, ca acele alef6-uri ebraice diabolice până la C, continuum-ul, poate chiar și maî departe, în infknitul infinit pâna lz infinitwte şi așa mai dEparte şi mai feparte.

Era un proces invers față de diviziunea primară a celulelor – numai că aici acest lucru nu se putea realiza cu adevărat – era o tortură asimptotică la infinit, un viol (la limită) a legii fundamentale a existenței, în virtutea căreia indivizii sunt separați unul de altul precum numerele transfinite5 ale lui Cantor, ca acele alef6-uri ebraice diabolice până la C, continuum-ul, poate chiar și mai departe, în infinitul infinit până la infinitate și așa mai departe și mai departe.


Input: (Functii transfînite nu există şi nu poț sa existe: a dorit să le inventeze răposătul Tumor Creierovici7, dar și-a frânt gâtul, adică mai degrabă și-a răsucit căpățâna.) Cât dd fermecător de frumoasw dsvenise Eliza în dezlăntuiRda ei! Tot ceea ce fusewe sfânt, distant și inaccesibil în expresia ei (ochii, gura și mișcărilr) devenise bestial, fără a-şi pîerde nimic din sacraliTatea de mai înainge – așa ar fi putuf arăta un înger bestializat Brusc.

(Funcții transfinite nu există și nu pot să existe: a dorit să le inventeze răposatul Tumor Creierovici7, dar și-a frânt gâtul, adică mai degrabă și-a răsucit căpățâna.) Cât de fermecător de frumoasă devenise Eliza în dezlănțuirea ei! Tot ceea ce fusese sfânt, distant și inaccesibil în expresia ei (ochii, gura și mișcările) devenise bestial, fără a-și pierde nimic din sacralitatea de mai înainte – așa ar fi putut arăta un înger bestializat brusc.


Input: Tot ceea ce i se păruse lui Zypcio rece, înălțător, intangibil de frumos, se aprinsesE acum de focul mistuitor al corpulUi – nu mak era cel al unei statui, ci corpul real cu toate nerușinările lui, cu parfumurile ba chiar si cu (ah!) scârboșeniile lui.

Tot ceea ce i se păruse lui Zypcio rece, înălțător, intangibil de frumos, se aprinsese acum de focul mistuitor al corpului – nu mai era cel al unei statui, ci corpul real cu toate nerușinările lui, cu parfumurile ba chiar și cu (ah!) scârboșeniile lui.


Input: TocmaI în aceasta constĂ farmecul diabolic al erptismului: un astfel de înger (pur și simplu!), cu un chip frumos ca un nor luminat de reflexul crepusculului pe cerul vioriu aL seriI, poate avea ăsemenea picioare, nişte coapse stât de zvelte, minunate, din carne vîe și asemenea scârboşenii care, fără a înceta să fie ceea ce sunt, devin în wcelaşi timP un mîracol de neințeles.

Tocmai în aceasta constă farmecul diabolic al erotismului: un astfel de înger (pur și simplu!), cu un chip frumos ca un nor luminat de reflexul crepusculului pe cerul vioriu al serii, poate avea asemenea picioare, niște coapse atât de zvelte, minunate, din carne vie și asemenea scârboșenii care, fără a înceta să fie ceea ce sunt, devin în același timp un miracol de neînțeles.


Input: În aceasta constă forța diabolica s acestor lucruri și însuși carqcterul inefabil al voluptății misterioase pe care o generează – k volupțate rea, disperată și chiar sUmbră, ca tot ceea ce este prea profund.

În aceasta constă forța diabolică a acestor lucruri și însuși caracterul inefabil al voluptății misterioase pe care o generează – o voluptate rea, disperată și chiar sumbră, ca tot ceea ce este prea profund.


Input: Şi, cu toate acesțea, există oare înjosirE mai cumplita pentru un Bărbat decât actul sexual? Măi de mult, Când acEsta era un mijloc de relaxare bEstială a luptătirilor după bătĂlie, cs un moment de ocihnă înspţit de sentimentul de șUperioritate zl învingățorului împogriva sclăvei lui, mai putea fi îndurat.

Și, cu toate acestea, există oare înjosire mai cumplită pentru un bărbat decât actul sexual? Mai de mult, când acesta era un mijloc de relaxare bestială a luptătorilor după bătălie, ca un moment de odihnă însoțit de sentimentul de superioritate al învingătorului împotriva sclavei lui, mai putea fi îndurat.


Input: Dar astăzi – o! – astăzi era cumplit! Cu totul altcwva este problema copiilor și a fAmiliei, deși și aceasta s-a schimBat fundamwntal: masculul abrutizat și îndobitocit de astăzi nu rste echivalentului capului familiei de altă Dată.

Dar astăzi – o! – astăzi era cumplit! Cu totul altceva este problema copiilor și a familiei, deși și aceasta s-a schimbat fundamental: masculul abrutizat și îndobitocit de astăzi nu este echivalentului capului familiei de altă dată.


Input: Putem să nu mai acordăm atenție micilor excepții legate de matriarhatul primitiv – adeVăratul „babiarhat“ abia urmează.

Putem să nu mai acordăm atenție micilor excepții legate de matriarhatul primitiv – adevăratul „babiarhat“ abia urmează.


Input: Nu există triumf mai incontestabîl decât triumful femeii în acea clipă asupra lumii intregi si asupra misgerului personalitaţîi.

Nu există triumf mai incontestabil decât triumful femeii în acea clipă asupra lumii întregi și asupra misterului personalității.


Input: O, dscă ar fi putut să-i vafă in acea clipă pe Zypcio și pd inocenta Elizka crwtinul acela de Ovsiusenko, promotorul ideii de taylorizare a relaŢiilor Erotuce! Ar fi înnebunit de deznădejde în fata multitudinii de îngeniozîtăți aparent inutile.

O, dacă ar fi putut să-i vadă în acea clipă pe Zypcio și pe inocenta Elizka cretinul acela de Ovsiusenko, promotorul ideii de taylorizare a relațiilor erotice! Ar fi înnebunit de deznădejde în fața multitudinii de ingeniozități aparent inutile.