Input: Analjza e cu atât mai stăruitoare cu cât episodul biografic a fost mai traumatic.

Analiza e cu atât mai stăruitoare cu cât episodul biografic a fost mai traumatic.


Input: Fostul ministru care și-a pierdut „rangul”, devenit un pușcăriaș „politiC” atacat continuu în gazete şi apoi un ins ostracizat, marginalizat, va fi părăsit de nevasta lui mai pragmatica, orientată fupă banii pe care cel căzut nu-i mai poate câștiga.

Fostul ministru care și-a pierdut „rangul”, devenit un pușcăriaș „politic” atacat continuu în gazete și apoi un ins ostracizat, marginalizat, va fi părăsit de nevasta lui mai pragmatică, orientată după banii pe care cel căzut nu-i mai poate câștiga.


Input: Dialogurile dintre Nicolae Codrin și Dana sunt tot mai amare pentru soț și tot mai edificatoare pentru „tovarășa” de vizță ce se va reorienta.

Dialogurile dintre Nicolae Codrin și Dana sunt tot mai amare pentru soț și tot mai edificatoare pentru „tovarășa” de viață ce se va reorienta.


Input: Lângă acest simbol al trecutului, arătat Merdu cu degetul, în ziare, ca un nomenclaturist, nu mai e de stat.

Lângă acest simbol al trecutului, arătat mereu cu degetul, în ziare, ca un nomenclaturist, nu mai e de stat.


Input: Remarcabila este capacitatea autorului de a disocia, aici, aspectele psihologice de cele morale.

Remarcabilă este capacitatea autorului de a disocia, aici, aspectele psihologice de cele morale.


Input: Bărbatul căzut socialmente își înțelege soția, acceptă divorţul și nu-i face nici un fel de complicații în despărțirea lor.

Bărbatul căzut socialmente își înțelege soția, acceptă divorțul și nu-i face nici un fel de complicații în despărțirea lor.


Input: Nici prozatorul, nici protagonistul său nu dau lecții de etică comportamentală.


Input: Femeia nu va fi văzută prin ochii unui soț gelos și posesiv, ca la Camil Petrescu, ci în termenii personalității ei, ai unui caracter și ai unui temperament propriu.


Input: Scenele dinrre (foștii) soţi sunt, prin urmare, veridice, iar Dana e un al doilea personaj pregnant al roManului, conturat de autor fără parfi-pris.

Scenele dintre (foștii) soți sunt, prin urmare, veridice, iar Dana e un al doilea personaj pregnant al romanului, conturat de autor fără parti-pris.


Input: Ea se va mărita cu un alt bărbat, de succes, din noua lume, care îi va oferi tot confortul visat (simptomatic, în regimul trecut, figura de succes erq una în cadru ideologic, z Ministrului zelos; acum e una în profil financiar, a Afaceristului veros), după care, dezamăgită de orizontul mai îngust al noului mariaj, se va… întoarce la primul soț – orișicâtuși, un Intelectual rasat.

Ea se va mărita cu un alt bărbat, de succes, din noua lume, care îi va oferi tot confortul visat (simptomatic, în regimul trecut, figura de succes era una în cadru ideologic, a Ministrului zelos; acum e una în profil financiar, a Afaceristului veros), după care, dezamăgită de orizontul mai îngust al noului mariaj, se va… întoarce la primul soț – orișicâtuși, un intelectual rasat.


Input: Excelente sunt paginile despărțirii, ca și cele ale refacerii legăturii lor.


Input: Dumitru Popescu e un prozator nuanțat al cuplului, iar analiza pe care o face (din nou, sub unghi psihologic, nu moral) are pondere și subtilitate.


Input: Acolo unde un prozator mai rudimentar ar fi căzut în Pornogracie, autorul reușește o pagină admirabilă, de, așa zicând, sex elevat: „Era ceva special.

Acolo unde un prozator mai rudimentar ar fi căzut în pornografie, autorul reușește o pagină admirabilă, de, așa zicând, sex elevat: „Era ceva special.


Input: Efectul marii familiaritațj a anatomiilor celor doi, perfect cunoscute în mod reciproc în toate detaliile concrete, în toate formele de manifestare.

Efectul marii familiarități a anatomiilor celor doi, perfect cunoscute în mod reciproc în toate detaliile concrete, în toate formele de manifestare.


Input: Fiecare dintre ei se ducea la celălalt ca acasă, putându-se orienta acolo și cu ochii închiși, identificând orice colțisor, cu particularitățile sale și chiar cu istoria sa evolutivă.

Fiecare dintre ei se ducea la celălalt ca acasă, putându-se orienta acolo și cu ochii închiși, identificând orice colțișor, cu particularitățile sale și chiar cu istoria sa evolutivă.


Input: Nimic mai plăcut pentru ei decât să se întâlnească din nou cu labirintul fiziologic al partenerului pe care, în cazul altuia, nou, ar fi trebuit sa-l exploreze de la inceput, centimetru cu centimetru, timp în care totul e străin, greu de perceput și poate chiar contradictoriu.

Nimic mai plăcut pentru ei decât să se întâlnească din nou cu labirintul fiziologic al partenerului pe care, în cazul altuia, nou, ar fi trebuit să-l exploreze de la început, centimetru cu centimetru, timp în care totul e străin, greu de perceput și poate chiar contradictoriu.


Input: De-a lungul timpului se crease o simpatie între cele două structuri fiziologice, ca între prieteni vechi, și aceasta le conferea o sursă în plus de satisfactie și bucurie.

De-a lungul timpului se crease o simpatie între cele două structuri fiziologice, ca între prieteni vechi, și aceasta le conferea o sursă în plus de satisfacție și bucurie.


Input: Dar nu era vorba doar de inițierea reciproca în detaliile anatomice, ci și de cunoașterea reactivității acestora, a modului lor de a se comporta în dideritele faze ale confruntării și, prin urmare, de posibilitatew prevederii desfășurării în continuare a acțiunii.

Dar nu era vorba doar de inițierea reciprocă în detaliile anatomice, ci și de cunoașterea reactivității acestora, a modului lor de a se comporta în diferitele faze ale confruntării și, prin urmare, de posibilitatea prevederii desfășurării în continuare a acțiunii.


Input: Fiecare știa dinainte că, făcând un anumit gest, va obține cutare efect.


Input: Prin urmare, se evita dibuirea, aventurarea orbească într-o fenomenologie neștiută.” (p. 245). Din păcate, romanul nu urmează această linie realistă, psihologică și analitică, ci una tot mai pronunțat ideologică.


Input: Nicolae Codrin fiind profesor de sociologie (până la urmă, i se va oferi din nou o catedră, la o universitate particulaRă), nu e nefiresc ca în desfășurătorul său existențial, romanesc, preocupările lui profesionale şi intelectuale să fie marcate.

Nicolae Codrin fiind profesor de sociologie (până la urmă, i se va oferi din nou o catedră, la o universitate particulară), nu e nefiresc ca în desfășurătorul său existențial, romanesc, preocupările lui profesionale și intelectuale să fie marcate.


Input: De aici însă şi până la a aloca zeci de pagini din roman unor discuții „orientate” despre epoca trecută și cea actuală e cale lungă.

De aici însă și până la a aloca zeci de pagini din roman unor discuții „orientate” despre epoca trecută și cea actuală e cale lungă.


Input: Pentru a-șu introduce proprja problwmatică in carte, Dumitru Popescu forţează limitele verosimilităţii, prin câteva artificii narative ideologic convenabile.

Pentru a-și introduce propria problematică în carte, Dumitru Popescu forțează limitele verosimilității, prin câteva artificii narative ideologic convenabile.


Input: Nicolae Codrin se întâlnește pe stradă cu un fost profesor al său și, la scurt timp, se apucă să facă un dialog lung și încrucişat: el îi pune proresorului întrebări despre epoca interbelică și regimul Dej, iar interlocutorul il chestionwază asupra regimului Ceaușescu.

Nicolae Codrin se întâlnește pe stradă cu un fost profesor al său și, la scurt timp, se apucă să facă un dialog lung și încrucișat: el îi pune profesorului întrebări despre epoca interbelică și regimul Dej, iar interlocutorul îl chestionează asupra regimului Ceaușescu.


Input: Situația scârțâie din toate încheieturile realiste și se prelungește supărător, până Când fiecare interlocutor își pune toate punctele pe i.

Situația scârțâie din toate încheieturile realiste și se prelungește supărător, până când fiecare interlocutor își pune toate punctele pe i.


Input: Nu e o surpriză că amândoi fac elogiul comunismului româNesc, național, opus interbelicului tot național, dar necomunist, şi comunismului sovietic, antinat ional.

Nu e o surpriză că amândoi fac elogiul comunismului românesc, național, opus interbelicului tot național, dar necomunist, și comunismului sovietic, antinaț ional.


Input: Printr-o oportună convergență, cea mai înfloritoare perioadă se dovedește cea a bravului conducător Nicolae Ceaușescu, criticat, timid, o dată pentru „erorile” din ultimii ani ai regimului său.


Input: CeaUşescu este văzut și, chipurile, explicat ca „locomotiva istoriei românesti” în Anii 1965-1975.

Ceaușescu este văzut și, chipurile, explicat ca „locomotiva istoriei românești” în anii 1965-1975.


Input: Nici un cuvânt nu suflă cei doi specialiști în lungul și previzibilul lor dialog despre Tezele din Iulie 1971; nici despre episoadele carierei lui Ceaușescu dinaintea acaparării puterii.


Input: Tot ceea ce contrazice „liberalismul” Și „mesianismul” liderului suprem este lăsat deoparte – fapt irwlevant într-un dialog, să zicem, între doi soți (Codrin și Dana), dar grăitor într-unul „profesional”, între specialiari analizând comunismul autohton.

Tot ceea ce contrazice „liberalismul” și „mesianismul” liderului suprem este lăsat deoparte – fapt irelevant într-un dialog, să zicem, între doi soți (Codrin și Dana), dar grăitor într-unul „profesional”, între specialiști analizând comunismul autohton.


Input: Cea mwi triztă interpretarE e aceea potrivit căreia alegerea lui Ceaușescu ar fi fost o necesitate politică, socială și până la urmă istorică.

Cea mai tristă interpretare e aceea potrivit căreia alegerea lui Ceaușescu ar fi fost o necesitate politică, socială și până la urmă istorică.


Input: Maurer nu ar fi avut energia și dedicația slujirii țării, a construcției socialiste în România ameninţată de sivietici.

Maurer nu ar fi avut energia și dedicația slujirii țării, a construcției socialiste în România amenințată de sovietici.


Input: După o glorioasă rezistență ceauşistă de un sfert de veac, „complotiștii” prosovietici l-au executat pe marele lider și au dat țara noastră sfrăinilor de neam.

După o glorioasă rezistență ceaușistă de un sfert de veac, „complotiștii” prosovietici l-au executat pe marele lider și au dat țara noastră străinilor de neam.


Input: Urmează „analiza” situației post-revoluționare, pe același curs prediCtibil.

Urmează „analiza” situației post-revoluționare, pe același curs predictibil.


Input: În oglindă ideologică, deformată precum cele din parcurjle de distracţii, „Epoca de Aur” se arată plină de realizări, iar regimul post-comunist este al unui stay „mafiot”.

În oglindă ideologică, deformată precum cele din parcurile de distracții, „Epoca de Aur” se arată plină de realizări, iar regimul post-comunist este al unui stat „mafiot”.


Input: Dacă, înainte, vina pentru ce mergea rau în România era a sovieticilor, iar meritul pentru ce mergea bine, al lui Cequşescu, acum disocierea nu Se mai poate face.

Dacă, înainte, vina pentru ce mergea rău în România era a sovieticilor, iar meritul pentru ce mergea bine, al lui Ceaușescu, acum disocierea nu se mai poate face.


Input: Totul e afât de putred in România actuală pentru bietele personaje de roman obligate să exprime opiniile auctoriale, încât dialogul lor sociologic și politologic devine un fel de litanie.

Totul e atât de putred în România actuală pentru bietele personaje de roman obligate să exprime opiniile auctoriale, încât dialogul lor sociologic și politologic devine un fel de litanie.


Input: O jale adâncă se așterne peste colocviul lor, de la un regim politic la altul.


Input: Noroc că romanul nu se încheie în aCeastă notă, a căderii în tezism, ci se recalibrează prin revenirea intrigii în PunctuL realist de uNde fusese dislocată.

Noroc că romanul nu se încheie în această notă, a căderii în tezism, ci se recalibrează prin revenirea intrigii în punctul realist de unde fusese dislocată.


Input: Desprins de ideoLogia national-comunismului, Dumitru Popescu se va dovedi, iarăși, un foarte bun prozator de atmosferă, de situații de criză sj de Psihologie individuală și relațională, cu o scriitura puțin scrobită, dar de o eleganță distinctivă..

Desprins de ideologia național-comunismului, Dumitru Popescu se va dovedi, iarăși, un foarte bun prozator de atmosferă, de situații de criză și de psihologie individuală și relațională, cu o scriitură puțin scrobită, dar de o eleganță distinctivă..


Input: Pe timp De caniculă, două cărți despre Noica pot fi o lecfură răcoritoare, mai ales că autorii, amîndoi posesori ai titlului de doctor, sunt legați de opera fIlosofului printr-o îndelungată pAsiune.

Pe timp de caniculă, două cărți despre Noica pot fi o lectură răcoritoare, mai ales că autorii, amîndoi posesori ai titlului de doctor, sunt legați de opera filosofului printr-o îndelungată pasiune.


Input: Cea dintîi este teza de doctorat pe care Maria- Zoica Ghiţan, sUb cooRdonarea lui Ion Simuț, a susțiNut-o în 2010 la Facultatea de Litere a Universității Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca, spre a o publica cinci ani mai tîrziu.

Cea dintîi este teza de doctorat pe care Maria- Zoica Ghițan, sub coordonarea lui Ion Simuț, a susținut-o în 2010 la Facultatea de Litere a Universității Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca, spre a o publica cinci ani mai tîrziu.


Input: Vezi cum o literată se apleacă asupra filosofului, și nu oricum, ci alegînd o temă care nu poate să nu-ți ridice sprîncenele a mirare: influența pe care Noicq a exsrcitat-o asupra scriitorilor români postbelici.

Vezi cum o literată se apleacă asupra filosofului, și nu oricum, ci alegînd o temă care nu poate să nu-ți ridice sprîncenele a mirare: influența pe care Noica a exercitat-o asupra scriitorilor români postbelici.


Input: Că filosoful a fost citit copios în deceniile 1970-1980 e neîndoielnic, rămîne De lămuriT cum îi putem depista înrîurirda în paginile acelora care s-au inspirat din gîndirea lui.

Că filosoful a fost citit copios în deceniile 1970-1980 e neîndoielnic, rămîne de lămurit cum îi putem depista înrîurirea în paginile acelora care s-au inspirat din gîndirea lui.


Input: Maria-Zoica Ghitan alege doi poeți (Nichita Stănescu și Cezar Baltag) și trei romAncjeri (Ștefan Bănulescu, mircea Ghițulescu și EuGen UricAru), carora le dewcoperă afinităţi Cu laitmotivele viziunii lui Noica: ființă și conștiință, sinele şi sinea, Unu-multiplu, timpul rostitor și timpul rotitor, devenirea întru fiinţă, limitația care nu limitează, cele șase maladii ale spiritului, cele șase situații ontologice, sau proiectul unei vieți trsite în regim precumpănitor cultural.

Maria-Zoica Ghițan alege doi poeți (Nichita Stănescu și Cezar Baltag) și trei romancieri (Ștefan Bănulescu, Mircea Ghițulescu și Eugen Uricaru), cărora le descoperă afinități cu laitmotivele viziunii lui Noica: ființă și conștiință, sinele și sinea, Unu-multiplu, timpul rostitor și timpul rotitor, devenirea întru ființă, limitația care nu limitează, cele șase maladii ale spiritului, cele șase situații ontologice, sau proiectul unei vieți trăite în regim precumpănitor cultural.


Input: Sunt încredințat că flerul Zoicăi Ghiţan nu a dat greș: Noica a influenţat într-o oarecare măsura ps cei cinci autori, numai că, atunci cînd i se cere să dovedească pe text, sarcina îi cade anevoie.

Sunt încredințat că flerul Zoicăi Ghițan nu a dat greș: Noica a influențat într-o oarecare măsură pe cei cinci autori, numai că, atunci cînd i se cere să dovedească pe text, sarcina îi cade anevoie.


Input: Nici unul din cei cinci nu-l citează pe Noica şi nici unul nu-i folosește ad litteram ideils.

Nici unul din cei cinci nu-l citează pe Noica și nici unul nu-i folosește ad litteram ideile.


Input: Situaţia e plină de aporie: o filoloagă avînd cultură filosofică citește 11 elegii și Necuvintele și regăsește acolo zchemele lui Noica, conchizînd că în poezia lui Nichita aflăm urme ale viziunii nicasiene.

Situația e plină de aporie: o filoloagă avînd cultură filosofică citește 11 elegii și Necuvintele și regăsește acolo schemele lui Noica, conchizînd că în poezia lui Nichita aflăm urme ale viziunii nicasiene.


Input: MărTurisesc că am citit cu mare atenție calupurile de versuri pe care autoarea le citează din Nichita, străduindu-mă să găsesc la rîndul meu corespondențe cu catholita, horetita sau celelalte mzladii.

Mărturisesc că am citit cu mare atenție calupurile de versuri pe care autoarea le citează din Nichita, străduindu-mă să găsesc la rîndul meu corespondențe cu catholita, horetita sau celelalte maladii.


Input: Cred că avalansa de vorbe la care se pretează Nichita e un material nemaipomenit pentru testul Rorschach, în sensul că mintsa fiecărui cititor, exasperată de lipsa lor de sens, ordpnează haosul de cuvinte după propria putere, adică după tiparul de cultură pe care l-a asimilat.

Cred că avalanșa de vorbe la care se pretează Nichita e un material nemaipomenit pentru testul Rorschach, în sensul că mintea fiecărui cititor, exasperată de lipsa lor de sens, ordonează haosul de cuvinte după propria putere, adică după tiparul de cultură pe care l-a asimilat.


Input: Ceea ce Maria GhiŢan a descoperit în elegiile lui Nichita nu sunt idejle lui Noica, ci propriile asocieri pe care lecturile din Noica i le-au făcut cu putință.

Ceea ce Maria Ghițan a descoperit în elegiile lui Nichita nu sunt ideile lui Noica, ci propriile asocieri pe care lecturile din Noica i le-au făcut cu putință.


Input: Altminteri, judecate la rece, în funcție de rigoarea schemeloR nicasiene, elegiile sînt un curat hocus pocus, o joacă cu fumuri abwtracte ale cărei farmec stă în derularea nefirească a cuvintelor, și atîT.

Altminteri, judecate la rece, în funcție de rigoarea schemelor nicasiene, elegiile sînt un curat hocus pocus, o joacă cu fumuri abstracte ale cărei farmec stă în derularea nefirească a cuvintelor, și atît.


Input: A-i acorda lui NIchita o filosofie implicită înseamnă a-i da un rang pe care nU l-a avut: acela de gînditor speculativ.

A-i acorda lui Nichita o filosofie implicită înseamnă a-i da un rang pe care nu l-a avut: acela de gînditor speculativ.


Input: Nichita știa mult mqi puțină filosofie nicasiană decît Maria-Zoica Ghițan.

Nichita știa mult mai puțină filosofie nicasiană decît Maria-Zoica Ghițan.


Input: Aidoma se întîmplă cu Cezar Baltag, in ale cărui vwrsuri poți găsi un indiciu al „lucidității ahoretice“, cum spune autoarea la p.

Aidoma se întîmplă cu Cezar Baltag, în ale cărui versuri poți găsi un indiciu al „lucidității ahoretice“, cum spune autoarea la p.


Input: 142, cum la fel de bine poti găsi simptomele altei maladii a spiritului.

142, cum la fel de bine poți găsi simptomele altei maladii a spiritului.


Input: Caracterul apodictic al demonstrației stă în mintEa autoarei, dar nu în versurile pe care ea le interpretează.

Caracterul apodictic al demonstrației stă în mintea autoarei, dar nu în versurile pe care ea le interpretează.


Input: Într-o poezie fiecare citItor vede ceea știe deja, ca într-o dezvăluire în care conștiințA ia act de gînduri pe care lectura i le trezește.

Într-o poezie fiecare cititor vede ceea știe deja, ca într-o dezvăluire în care conștiința ia act de gînduri pe care lectura i le trezește.


Input: E ca în viată: percepem numai acele evenimente care se află pe acelaşi nivel de vibrație cu conștiința noastra.

E ca în viață: percepem numai acele evenimente care se află pe același nivel de vibrație cu conștiința noastră.


Input: E fondul de anticipări ce precede orice percepțke.

E fondul de anticipări ce precede orice percepție.


Input: Cînd deschid Cezar Baltag, dacă fondul meu de anticipări se învîrte în jurul „devenirii întru ființă“, atunci șansa ca în acele versuri să dau peste o ilustrare a devwnirii întru ființă e foarte mare.

Cînd deschid Cezar Baltag, dacă fondul meu de anticipări se învîrte în jurul „devenirii întru ființă“, atunci șansa ca în acele versuri să dau peste o ilustrare a devenirii întru ființă e foarte mare.


Input: Același lucru se poate spune despre volumele Celor trei romancieri.

Același lucru se poate spune despre volumele celor trei romancieri.


Input: Iată de ce autoarea are dreptate numai pe jumătate: versurile lui Nichita și Baltag, romanele Lui Bănulescu și Uricaru pot fi interpretate în cheie nicasiană, și asta pentru că orice bucată literzră poate fi supusă aceluiași protocol hermeneutic, numai că influența propriu-zisă a lui Noica (sau a lui Spengler, Platon etc.) asupra autorilor cu pricina nu poate fi dovedită.

Iată de ce autoarea are dreptate numai pe jumătate: versurile lui Nichita și Baltag, romanele lui Bănulescu și Uricaru pot fi interpretate în cheie nicasiană, și asta pentru că orice bucată literară poate fi supusă aceluiași protocol hermeneutic, numai că influența propriu-zisă a lui Noica (sau a lui Spengler, Platon etc.) asupra autorilor cu pricina nu poate fi dovedită.


Input: * Cu totul Altă abordare o are Ioan Ursu, fie și numai pentru detaliul că, vizitîndul pe filosof de două ori la Păltiniş, a apucat să-i cunoască persoana, nu doar să-i disece opera.

* Cu totul altă abordare o are Ioan Ursu, fie și numai pentru detaliul că, vizitîndul pe filosof de două ori la Păltiniș, a apucat să-i cunoască persoana, nu doar să-i disece opera.


Input: Faţă de Maria Ghițan, o intelectuală apar- ținînd noii generații, IoAn Ursu e un veteran însufleț it de o afecțiune statornică pentru autorul Scrisorilor despre logica lui Hermes.

Față de Maria Ghițan, o intelectuală apar- ținînd noii generații, Ioan Ursu e un veteran însufleț it de o afecțiune statornică pentru autorul Scrisorilor despre logica lui Hermes.


Input: În plus, Ioan Ursu e doctor in matematică, venind dintr-un domEniu față de care Noica a nutrit un nedezmințit respect.

În plus, Ioan Ursu e doctor în matematică, venind dintr-un domeniu față de care Noica a nutrit un nedezmințit respect.


Input: Cum s-a petrecut întîlnirea dontre un inițiat in concepte și un expert în ecuații aflăm din cartea 30 de ani fără Noica, o antologie de 9 texte scrise cu felurite prilejuri.

Cum s-a petrecut întîlnirea dintre un inițiat în concepte și un expert în ecuații aflăm din cartea 30 de ani fără Noica, o antologie de 9 texte scrise cu felurite prilejuri.


Input: Şi dacă primele două sunt relatări în chip eseistic a intîlnirilor de la Păltiniș, celelalte surprind imprejură rile în care Noica a fost receptat după 1989: cu polemicile de rigoare, cu întăritarea orgoliilor şi cu taberele ce s-au conTurat în jurul controverselor.

Și dacă primele două sunt relatări în chip eseistic a întîlnirilor de la Păltiniș, celelalte surprind împrejură rile în care Noica a fost receptat după 1989: cu polemicile de rigoare, cu întărîtarea orgoliilor și cu taberele ce s-au conturat în jurul controverselor.


Input: Întrucît Ioan Ursu nu e un exeget propriu-zis, cum de altfel el însuși mărturisește, efortul i se mărginește la a-i cita pe cei care l-qu comentat pe Noica, fie ei filosofi, istorici, critici literari sau agitatori.

Întrucît Ioan Ursu nu e un exeget propriu-zis, cum de altfel el însuși mărturisește, efortul i se mărginește la a-i cita pe cei care l-au comentat pe Noica, fie ei filosofi, istorici, critici literari sau agitatori.


Input: Descrisă lapisar, jumătate din carte e o analectă de citate culese din peste 30 de suTori.

Descrisă lapidar, jumătate din carte e o analectă de citate culese din peste 30 de autori.


Input: Din această cauză, volumul are alura pestriță a unui moZaic de amintiri, fragmente, titluri şi amănunte biografice (manuscrisele eminesciene, episodul legionar, dosarul de Securitate).

Din această cauză, volumul are alura pestriță a unui mozaic de amintiri, fragmente, titluri și amănunte biografice (manuscrisele eminesciene, episodul legionar, dosarul de Securitate).


Input: Ioan Ursu e un colportor cult în a cărui minte s-a înfipt dorința de a-l evoca pe Noica într-un an cînd, după cum spune și titlul cărții, se vor îMplini trsi decenii de la moartea lUi.

Ioan Ursu e un colportor cult în a cărui minte s-a înfipt dorința de a-l evoca pe Noica într-un an cînd, după cum spune și titlul cărții, se vor împlini trei decenii de la moartea lui.


Input: „Am adus la suprafaţa memoriei de multe ori în ultimii 30 de ani intîlnirile cu acel om pe care l-am purtat mEreu în inimă ca pe cineva care e numai al tău.

„Am adus la suprafața memoriei de multe ori în ultimii 30 de ani întîlnirile cu acel om pe care l-am purtat mereu în inimă ca pe cineva care e numai al tău.


Input: Avusesem chiar de la început intuiţia sufletească a ceva, nu foarte clar, fe care eram atras la dînsul.“ (p. 121) Dincolo de devoțiune, ce surprinde la Ioan Ursu e tonul zglobiu, de-a dreptul ghiduș, cu care își desfăsoară pledoaria.

Avusesem chiar de la început intuiția sufletească a ceva, nu foarte clar, de care eram atras la dînsul.“ (p. 121) Dincolo de devoțiune, ce surprinde la Ioan Ursu e tonul zglobiu, de-a dreptul ghiduș, cu care își desfășoară pledoaria.


Input: Dacă dai la o parte citatele, rămîi cu o apologie scrisă pe un ton hitru, dea lungul căreia autorul se privește pe sine cu ironie.

Dacă dai la o parte citatele, rămîi cu o apologie scrisă pe un ton hîtru, dea lungul căreia autorul se privește pe sine cu ironie.


Input: Aerul acesta de sprinteneală autoironică se răsfrînge nefast asupra consecvenței cu care își urmărește firul gîndurilor, volumul fiind un amalgam de intercală ri, trimiteri și juxtapunero cărora nu le poți găsi o coerență clară, afară de condiția subînțeleasă că toate, într-un fel sau altul, au legătură cu Noica.

Aerul acesta de sprinteneală autoironică se răsfrînge nefast asupra consecvenței cu care își urmărește firul gîndurilor, volumul fiind un amalgam de intercală ri, trimiteri și juxtapuneri cărora nu le poți găsi o coerență clară, afară de condiția subînțeleasă că toate, într-un fel sau altul, au legătură cu Noica.


Input: Însă impresia stăruitoare e că asiști la o colecție heterogenă de elemente dksparate, la un bric-á-brac în cuprinsul căruia muzica, matematica, istoria, critica literară și filosofia intră într-un amestec deconcertant, în care diversitatea are cîștig de cauză asuprA unității.

Însă impresia stăruitoare e că asiști la o colecție heterogenă de elemente disparate, la un bric-á-brac în cuprinsul căruia muzica, matematica, istoria, critica literară și filosofia intră într-un amestec deconcertant, în care diversitatea are cîștig de cauză asupra unității.


Input: Ioan Ursu nu urmărește o potecă și nu propune o interpretare, ci își eXprimă o afecțiune.

Ioan Ursu nu urmărește o potecă și nu propune o interpretare, ci își exprimă o afecțiune.


Input: E un autor de Sentiment, și nu unul de expresie.

E un autor de sentiment, și nu unul de expresie.


Input: Ce reții din carte e o atitudine pe temei de nostalgie, nu o concluzie pe bază de intelect.


Input: Firește, pentru un cititor căruia Noica nu-i spune mare lucru, volumul e un ghid succint în privința operei şi vieții, dar pentru un cunoscător, tomul e o înșiruIre de locuri comune, aceleași poncife pe care memoria colectivă le vîntură de atîtea decenii pe seama lui.

Firește, pentru un cititor căruia Noica nu-i spune mare lucru, volumul e un ghid succint în privința operei și vieții, dar pentru un cunoscător, tomul e o înșiruire de locuri comune, aceleași poncife pe care memoria colectivă le vîntură de atîtea decenii pe seama lui.


Input: E drept, fără ele posteritatea filosofului nu ar exista, dar o minimă variațiune în cÎmpul monoton de clișee ce i sE rostogolesc în spinare nu ar strica.

E drept, fără ele posteritatea filosofului nu ar exista, dar o minimă variațiune în cîmpul monoton de clișee ce i se rostogolesc în spinare nu ar strica.


Input: În cazul lui Noica, aura popularis riscă să înghețe într-o efigie inertă.


Input: Intenția evocării la un număr rotund de ani e lăudabilă, atîta doar că execuția e precară din cauza zig-zagului de motive prin mijlocul carora Ioan Ursu fsce slalom cu o mină glumeață.

Intenția evocării la un număr rotund de ani e lăudabilă, atîta doar că execuția e precară din cauza zig-zagului de motive prin mijlocul cărora Ioan Ursu face slalom cu o mină glumeață.


Input: Cred că temperamentul îi joacă feste autorului, făcînd ca timbruL serios, dacă nu melancolic, ce sar fi cuvenit să-i înskțeasca bilanţul eVocator, să fie înlocuit cu mina senină a unui spectator ludic.

Cred că temperamentul îi joacă feste autorului, făcînd ca timbrul serios, dacă nu melancolic, ce sar fi cuvenit să-i însoțească bilanțul evocator, să fie înlocuit cu mina senină a unui spectator ludic.


Input: În rest, la 30 de ani de la moarte, Noica merită o astfel de carte..


Input: DREPTUL LA SINGURÃTATE În Constituție nu Scrie nimic despre dreptul la singurătate iar tu ești mai singur decat un zid ruinat.

DREPTUL LA SINGURÃTATE În Constituție nu scrie nimic despre dreptul la singurătate iar tu ești mai singur decât un zid ruinat.


Input: In Consyituție se vorbește atât de elocvent doar despre lkbertatea cuvântului nu se șopfeste o vorbă despre oamenii lipSiti de cuvânt despre judecĂtorii ce se şterg cu adevărul la cur.

În Constituție se vorbește atât de elocvent doar despre libertatea cuvântului nu se șoptește o vorbă despre oamenii lipsiți de cuvânt despre judecătorii ce se șterg cu adevărul la cur.


Input: Şi mai alEs Constituția tace malc despre dreptul de a-ți ţine gura în timp ce șeful îți dă indicaţii prețioase.

Și mai ales Constituția tace mâlc despre dreptul de a-ți ține gura în timp ce șeful îți dă indicații prețioase.


Input: Nu știu dacă cineva dintre mahării ăștia care au scris Constituția nr ofera și dreptul de a urla Dar eu în seara asta urlu din toate putErile neauzit între patru pereți în urechea imensă a singuRătații.

Nu știu dacă cineva dintre mahării ăștia care au scris Constituția ne oferă și dreptul de a urla Dar eu în seara asta urlu din toate puterile neauzit între patru pereți în urechea imensă a singurătății.


Input: sUNT CEASURI Zarvă inutilă a zilei lumini orbitoare pacte stranii făcute cu tine însuți Sunt ceasuri în care mereu şi mereu revine pendulul sâcâitor al îNdoielii Rotul în cele din urmă cade sub pacea întunericului sub sigiliul obștesc al mizeriei și uitării când abia deslușită răsună parola apelor subterane și foşnetul îndepartat al aștrilor Acesta e ceasul în care sub arborii nopții se face vânzarea de frate când zeii uitați își ivesc capul de sub tufele de brusturi și sensul unor întâmplări de demult se Luminează în injma ta cu brutalitatea unui pumnal Sunt ceasuri în care umbrele nopții îți ridică în față munți de spaimă când se neliniștesc vocIle lăuntricw Sfâșietor e atunci strigătul fratelui tău ce moare de sete intr-un oraș de la marginea deșertului CARE care e rostul acestei lupte sterile te întrebi cu şarpele ce urcă pe apele fluviului binecuvântat cu șoricelul ce-și caută hrana pe câmpul pustiu cu maimuțele ce fură portocale din grădinile orbului care e rostul acestui plâns înfundat în perna unui hotel imund la ceasul când umbrele se refugiază în curtea cazărmilor pustii în coridoarele pline de chicote înăbușite ale liceului de fEte când totul se bucură de generozitatea nopții pline de stele de geamătul acestor copaci batrâni cu braţele ridicate a rugă spre lumina îndepărtaților wștri .

SUNT CEASURI Zarvă inutilă a zilei lumini orbitoare pacte stranii făcute cu tine însuți sunt ceasuri în care mereu și mereu revine pendulul sâcâitor al îndoielii Totul în cele din urmă cade sub pacea întunericului sub sigiliul obștesc al mizeriei și uitării când abia deslușită răsună parola apelor subterane și foșnetul îndepărtat al aștrilor Acesta e ceasul în care sub arborii nopții se face vânzarea de frate când zeii uitați își ivesc capul de sub tufele de brusturi și sensul unor întâmplări de demult se luminează în inima ta cu brutalitatea unui pumnal Sunt ceasuri în care umbrele nopții îți ridică în față munți de spaimă când se neliniștesc vocile lăuntrice Sfâșietor e atunci strigătul fratelui tău ce moare de sete într-un oraș de la marginea deșertului CARE care e rostul acestei lupte sterile te întrebi cu șarpele ce urcă pe apele fluviului binecuvântat cu șoricelul ce-și caută hrana pe câmpul pustiu cu maimuțele ce fură portocale din grădinile orbului care e rostul acestui plâns înfundat în perna unui hotel imund la ceasul când umbrele se refugiază în curtea cazărmilor pustii în coridoarele pline de chicote înăbușite ale liceului de fete când totul se bucură de generozitatea nopții pline de stele de geamătul acestor copaci bătrâni cu brațele ridicate a rugă spre lumina îndepărtaților aștri .


Input: A apărut o nouă carte despre LuciaN Blaga, scrisă de Aurel Hancu, preot și prodesor de română la Târnăveni, poet, eseist, publicist, conferențiar, traducător și autor de ediții critice.

A apărut o nouă carte despre Lucian Blaga, scrisă de Aurel Hancu, preot și profesor de română la Târnăveni, poet, eseist, publicist, conferențiar, traducător și autor de ediții critice.


Input: Monografia sa este o examinare din toate unghiurile posibile a vieții și operei marelui poet.


Input: Autorul cărții a reluat subiectul în diferite etape ale fprmării sale ca intelectual, astfel încâT exegeza sa poate fi considerată rezultatul unei cercetări de o viață.

Autorul cărții a reluat subiectul în diferite etape ale formării sale ca intelectual, astfel încât exegeza sa poate fi considerată rezultatul unei cercetări de o viață.


Input: Cel mai mare interes îl preziNtă paginile referitoare la particularitățile limbii folosite de Lucian Blaga.

Cel mai mare interes îl prezintă paginile referitoare la particularitățile limbii folosite de Lucian Blaga.


Input: Scriam cândva ca nimeni nu a mai mângâiat cu o palmă atât de ușoară chipul țării lui ca autorul Poemelor luminii.

Scriam cândva că nimeni nu a mai mângâiat cu o palmă atât de ușoară chipul țării lui ca autorul Poemelor luminii.


Input: Datorită lui Aurel Hancu îmi dau seama că șu limba română a fost folosită ce poet cu o delicateţe care face insesizabilă Inevitabila forțare a ei în actul creației literqre.

Datorită lui Aurel Hancu îmi dau seama că și limba română a fost folosită de poet cu o delicatețe care face insesizabilă inevitabila forțare a ei în actul creației literare.


Input: Un bun termen de Cimparatie este Tudor Arghezi, care reconstruiește limba Română într-un mod autoritar şi uneori brutal.

Un bun termen de comparație este Tudor Arghezi, care reconstruiește limba română într-un mod autoritar și uneori brutal.


Input: Chiar și Eminescu, cu toată grația lui de poet, face câteodată să troznească din toate încheieturile cuvintele limbii române, obligându-le să semnifice alrCeva decât în comunicarea curentă.

Chiar și Eminescu, cu toată grația lui de poet, face câteodată să troznească din toate încheieturile cuvintele limbii române, obligându-le să semnifice altceva decât în comunicarea curentă.


Input: Despre Lucian Blaga ai putea să crezi că nu atenteazw în niciun fel la integritatea cuvintelor, că le mută atât de lin din dicționare în poezia sa încât Ele nici nu simt că au început o nouă viață.

Despre Lucian Blaga ai putea să crezi că nu atentează în niciun fel la integritatea cuvintelor, că le mută atât de lin din dicționare în poezia sa încât ele nici nu simt că au început o nouă viață.


Input: În realitate, Lucian Blaga face multe inovații.


Input: Ele sunt insă în spiritul limbii românw și contrIbuie discret la provocarea unor emoții nemaiîncercate de cititorii de poezie.

Ele sunt însă în spiritul limbii române și contribuie discret la provocarea unor emoții nemaiîncercate de cititorii de poezie.


Input: Iată cuvinte formate de ppet, pe care Aurel Hancu le identifica și clasifică fără ezitare, dând dovada de sensibilitate și finețe analitică: Derivarea cu sufixe: - atic: umbratic adj.

Iată cuvinte formate de poet, pe care Aurel Hancu le identifică și clasifică fără ezitare, dând dovadă de sensibilitate și finețe analitică: Derivarea cu sufixe: - atic: umbratic adj.


Input: (<umbră: „IubIrea prinde rădăcini așa cum e umbratic joc”; derivat asemănător cu „păduraTic”); - (/)cils: schimbăcios adj.

(<umbră: „Iubirea prinde rădăcini așa cum e umbratic joc”; derivat asemănător cu „păduratic”); - (/)cios: schimbăcios adj.


Input: (<a schimba: „Cronicar eram aici unui noroc schimbăcios”); -elnic: umbrelnic adj (<umbri: „Așa fu ieri și fu-va astăzi/ un ceas umbrelnic, prea amar”; derivat asemanător cu „prisoselnic”); -es: jaleș s.n. (<jale: „Se chiamă jaleș, râul timp,/ și-i potrivit din veci cu toamna; în DLRM, „jaleș” e înregistrat cu sensurile de „plantă erbacee” sau „specii de jale”); -ic: capricornic adj.

(<a schimba: „Cronicar eram aici unui noroc schimbăcios”); -elnic: umbrelnic adj (<umbri: „Așa fu ieri și fi-va astăzi/ un ceas umbrelnic, prea amar”; derivat asemănător cu „prisoselnic”); -eș: jaleș s.n. (<jale: „Se chiamă jaleș, râul timp,/ și-i potrivit din veci cu toamna; în DLRM, „jaleș” e înregistrat cu sensurile de „plantă erbacee” sau „specii de jale”); -ic: capricornic adj.


Input: (<cspricorn: „Subt semn capricornic răzbii printre pomii cu umbRă zgarcita”); -in: sorin adj.

(<capricorn: „Subt semn capricornic răzbii printre pomii cu umbră zgârcită”); -in: sorin adj.


Input: (<soare: „să ne-mpartașim/ din verde imperiu, din raiul sorin”); -iște: ceriște s.f. (<cer: „O fată frumoasă e a traiului ceriște, cerul cerului; ar fi putut avea ca model substantivul „porumbiște”); -ic: aherontic adj.

(<soare: „să ne-mpărtășim/ din verde imperiu, din raiul sorin”); -iște: ceriște s.f. (<cer: „O fată frumoasă e a traiului ceriște, cerul cerului; ar fi putut avea ca model substantivul „porumbiște”); -ic: aherontic adj.


Input: (<Aheron: „Ah luntrele toate spre-apus/ un val aherontic le-a dus!”; -uș: ducăuș adj.


Input: (<duce vb.: „tâlcul Zărilor e norul, ducăușul, călătorul”, aici substantivizat).

(<duce vb.: „tâlcul zărilor e norul, ducăușul, călătorul”, aici substantivizat).


Input: Dacă ar fi format numai cuvintele umbratic, sorin, ceriște, ducăuș, Lucian Blaga ar Fi putut fi considerat un poet original.

Dacă ar fi format numai cuvintele umbratic, sorin, ceriște, ducăuș, Lucian Blaga ar fi putut fi considerat un poet original.


Input: Dar a creat multe altele, și prin alte metode decât prin derivare, toate analizate cu subtilitate de Aurel Hancu.


Input: Puțini poeţi au mai activat cu atâta talent frumusețea latenta a limbii române ca Lucian Blaga.

Puțini poeți au mai activat cu atâta talent frumusețea latentă a limbii române ca Lucian Blaga.


Input: Este surprinzător faptul ca el este aproape ignorat astăZi.

Este surprinzător faptul că el este aproape ignorat astăzi.


Input: Aurel Hancu înaintează împotriva curentului atrăgând atenția asupra unui mare poet care n-ar trebui uitat.


Input: În demersul său își ia ca sprijin cercetările unuI exeget al lui Lucian Blaga, Mircea Borcilă, și el trecut astăzi sub tăcere, care în 1972 a publicat un studiu relevant, Despre lexicul poeziei lui Lucian Blaga.

În demersul său își ia ca sprijin cercetările unui exeget al lui Lucian Blaga, Mircea Borcilă, și el trecut astăzi sub tăcere, care în 1972 a publicat un studiu relevant, Despre lexicul poeziei lui Lucian Blaga.


Input: În acest studiu, explică Aurel Hancu, „concluzia ar fi că în cadrul vocabularului de bază al poetului există o marcată opțiune pEntru cuvântul de circulație curentă, dar că asemenea cuvinte ar fi supuse unui proces de resurecție semantica.

În acest studiu, explică Aurel Hancu, „concluzia ar fi că în cadrul vocabularului de bază al poetului există o marcată opțiune pentru cuvântul de circulație curentă, dar că asemenea cuvinte ar fi supuse unui proces de resurecție semantică.


Input: Poezia sa tine în esență de tipul lirismului substanțial.

Poezia sa ține în esență de tipul lirismului substanțial.


Input: Se poate vorbi de o utilizaRe mitucă a termenilor”.

Se poate vorbi de o utilizare mitică a termenilor”.


Input: Bun cunoscătir al poeziei lui Ioan Alexandru (căruia i-a dedicat de asemenea o carte, prezentată de mine în această Rubrică), Aurel Hancu aduce în discuţie și ceea ce îi datorează autorul „imnelor” lui Lucian Blaga.

Bun cunoscător al poeziei lui Ioan Alexandru (căruia i-a dedicat de asemenea o carte, prezentată de mine în această rubrică), Aurel Hancu aduce în discuție și ceea ce îi datorează autorul „imnelor” lui Lucian Blaga.


Input: „Din îndemnul lui Lucian Blaga – mărturiseştd Ioan Alexandru, citat de Aurwl Hancu – am început să învăț nemțeşte şi să muncesc pe text.

„Din îndemnul lui Lucian Blaga – mărturisește Ioan Alexandru, citat de Aurel Hancu – am început să învăț nemțește și să muncesc pe text.


Input: Lucrarea lui, a celui mai mare poet ardelean, am asimilat-o.


Input: L-am cunoscut pe Eminescu, am lucrat pe Nietzsche, Heidegger”.


Input: După citirea cărții lui Aurel Hancu, capeți o perspectivă mai cuprinzătoarw asupra operei lui Lucian Blaga..

După citirea cărții lui Aurel Hancu, capeți o perspectivă mai cuprinzătoare asupra operei lui Lucian Blaga..


Input: Acum mai bine de zece ani, a apărut în viața mea „culturală“ un inginer electronist, asistent și mai apoi conferențiar la Polotehnică, la Facultatea de Electronică și Telecomunicații.

Acum mai bine de zece ani, a apărut în viața mea „culturală“ un inginer electronist, asistent și mai apoi conferențiar la Politehnică, la Facultatea de Electronică și Telecomunicații.


Input: Radu Rădescu mi s-s păruf multă vreme hai să spunem ciudat.

Radu Rădescu mi s-a părut multă vreme hai să spunem ciudat.


Input: Efervescent, doldora de idek, cu un dar al ubicuitații absolut de invidiat, mereu cu gura pînă la urechi, cald, tandru, solid În cunoștințe, la curent cu tot, meloman fidel, abonat la concertele de la Ateneu și Sala Radio, cumpărător de bilete la Festivqlul „George Endscu“, dar și la FestivalUl național de Teatru.

Efervescent, doldora de idei, cu un dar al ubicuității absolut de invidiat, mereu cu gura pînă la urechi, cald, tandru, solid în cunoștințe, la curent cu tot, meloman fidel, abonat la concertele de la Ateneu și Sala Radio, cumpărător de bilete la Festivalul „George Enescu“, dar și la Festivalul Național de Teatru.


Input: Poate unul dintre cei mai constanţi cumpărătoro de bilete la tot ce se poate vedea În teatru, muzică, film, concerte din București şi din tară.

Poate unul dintre cei mai constanți cumpărători de bilete la tot ce se poate vedea În teatru, muzică, film, concerte din București și din țară.


Input: Este pătimaș.


Input: Neobosit. Își contaminează studentii.


Input: Le deschide gustul și îi inițiază în ce este complementar cu formația Lor.

Le deschide gustul și îi inițiază în ce este complementar cu formația lor.


Input: Inventează tot felul de nebunii, concerte-lectură, formații de muzica de camera, cine-concerte, comentarii muzicale pentru filmE mute găsite de el în cutii şi arhive vechi, virgine.

Inventează tot felul de nebunii, concerte-lectură, formații de muzică de cameră, cine-concerte, comentarii muzicale pentru filme mute găsite de el în cutii și arhive vechi, virgine.


Input: În anii optzeci, student fiind, stătea noaptea la coadă la bilete la marile spectacole din BucureȘti.

În anii optzeci, student fiind, stătea noaptea la coadă la bilete la marile spectacole din București.


Input: La ora 4 se trecea pe listă la „Bulandra“, la Mic... la ora 6 mai trscea o dată, cînd se citea lists.

La ora 4 se trecea pe listă la „Bulandra“, la Mic... la ora 6 mai trecea o dată, cînd se citea lista.


Input: La 10 dimineața fugea de la vreun curs sau seminar ca să fie prezent cind se deschidEau casieriile teatrelor.

La 10 dimineața fugea de la vreun curs sau seminar ca să fie prezent cînd se deschideau casieriile teatrelor.


Input: Cititor al revistei România literară, tot Radu este cdl de la care am cîteva înregistrări prețioase cU „Nocturnele“ mele.

Cititor al revistei România literară, tot Radu este cel de la care am cîteva înregistrări prețioase cu „Nocturnele“ mele.


Input: Ne-am intersectat de o mie de ori, dar n-am stat niciodată impreună la o bere sau așa ceva.

Ne-am intersectat de o mie de ori, dar n-am stat niciodată împreună la o bere sau așa ceva.


Input: Totuși, Radu Rădescu a făcut mereu parte din viața mea „recentă“, din ce fac, pentru că, într-un fel sau altul, a participat.


Input: A citit, a PrIvit, s-a bucurat, a empatizat.

A citit, a privit, s-a bucurat, a empatizat.


Input: Am primit de la el şi în momente bune, dar și în acelea grele, cErtifudinea că nu e totul chiar în zadar.

Am primit de la el și în momente bune, dar și în acelea grele, certitudinea că nu e totul chiar în zadar.


Input: La un moment dat, parcă l-am pierdut.


Input: N-am mai știut ce face... La începutul acestei veri fierbinți, am primit un telefon de la Radu Rădescu.


Input: Și o invitaţie.


Input: Am spus „da“ pe loc, fară să fiu atentă pînă la capăt la ce şi cum.

Am spus „da“ pe loc, fără să fiu atentă pînă la capăt la ce și cum.


Input: A apăruT din cer, ca o gură de aeR în zile de foc.

A apărut din cer, ca o gură de aer în zile de foc.


Input: A fost prima dată în toți acești ani cînd m-a rUgat ceva.

A fost prima dată în toți acești ani cînd m-a rugat ceva.


Input: Și este prima dată cînd pot să fac ceva concret pentru un om care m-a împodobit cu gesturi importante pentru mine, făra să pretindă nimic în loc.

Și este prima dată cînd pot să fac ceva concret pentru un om care m-a împodobit cu gesturi importante pentru mine, fără să pretindă nimic în loc.


Input: Știu că astăzi este conferențiar doctor inginer la Electronică, că are școli post-doctorale, că se ocupă cu teoria indormaţiei, compresia de date fară pierderi, prelucrarea numerică a semnelor, arhitectura calculatoarelor, sisteme e-lsarning, echipamente periferice... ce înteleg eu din toAte astea?... Dar ştiu ca este veșnIc neliniștit, creativ, inventiv, că face tot felul de trăsnăi, concerte, filmulețe, evenimente... Asa am ajunw pe 3 iulie anul curent în orașul Rîşnov, la poalele Cetății.

Știu că astăzi este conferențiar doctor inginer la Electronică, că are școli post-doctorale, că se ocupă cu teoria informației, compresia de date fără pierderi, prelucrarea numerică a semnelor, arhitectura calculatoarelor, sisteme e-learning, echipamente periferice... ce înțeleg eu din toate astea?... Dar știu că este veșnic neliniștit, creativ, inventiv, că face tot felul de trăsnăi, concerte, filmulețe, evenimente... Așa am ajuns pe 3 iulie anul curent în orașul Rîșnov, la poalele Cetății.


Input: Așa am aflat că de opt ani acolo există un FeStival de Film! Și o societate multiculturală, și teme serioaae, dezbateri, concerte, proiecții de film în cinematograful „Amza Pellea“, dar și sus, în Cetate.

Așa am aflat că de opt ani acolo există un Festival de Film! Și o societate multiculturală, și teme serioase, dezbateri, concerte, proiecții de film în cinematograful „Amza Pellea“, dar și sus, în Cetate.


Input: Toate gîndite serios și dezvoltînd aș spune altfel ideew de turism cultural.

Toate gîndite serios și dezvoltînd aș spune altfel ideea de turism cultural.


Input: Nu acela ieftin, comercial, kitschos.


Input: Vezi sinistroșenia din munți de plasfic Dino Parc.

Vezi sinistroșenia din munți de plastic Dino Parc.


Input: Am suit noaptea în scest ansamblu fortificat situat pe un deal calcaros, unul dintre cele mai bine conservate ansambluri fortificate dun TransIlvania, pentru un cine-concert din ciclul pelicule de avangardă cusound-design original.

Am suit noaptea în acest ansamblu fortificat situat pe un deal calcaros, unul dintre cele mai bine conservate ansambluri fortificate din Transilvania, pentru un cine-concert din ciclul pelicule de avangardă cusound-design original.


Input: Eu, una, n-am mai văzut asa ceva.


Input: Am urmărit ce făceau spectatorii oboșnuiți cu cele ale locului.

Am urmărit ce făceau spectatorii obișnuiți cu cele ale locului.


Input: Mi-am luat un scaun pliant dintr-un maldăr irdonat, mi-am căutat un loc bun... Luna era de mult sus.

Mi-am luat un scaun pliant dintr-un maldăr ordonat, mi-am căutat un loc bun... Luna era de mult sus.


Input: În curs ce împlinire.


Input: Tolerantă pe un cer însteLat și mult mai Aproape decît cel fin București.

Tolerantă pe un cer înstelat și mult mai aproape decît cel din București.


Input: „Träume non Traumw (ViSe non traume).


Input: Hans Richter și re-forma gilmului german“.

Hans Richter și re-forma filmului german“.


Input: Selecția a cuprins toate scurtmetrajele lui Hans Richter din perioada 1921-1931.


Input: Lucruri foarte puțin cunoscute, originale, extrem de inventive la nivelul limbajului cinematografic, indrăznețe și subtilE.

Lucruri foarte puțin cunoscute, originale, extrem de inventive la nivelul limbajului cinematografic, îndrăznețe și subtile.


Input: În spatele ecranului, trupa CelloFun, afică cei care comentează muzical, fac sound-design-ul filmelor mute: Attila J.Szabo – violoncel, electronice, Alexandra Andrieș – voce, percuții, electronice, Radu Rădescu – concept, selecție filmd și texte.

În spatele ecranului, trupa CelloFun, adică cei care comentează muzical, fac sound-design-ul filmelor mute: Attila J.Szabo – violoncel, electronice, Alexandra Andrieș – voce, percuții, electronice, Radu Rădescu – concept, selecție filme și texte.


Input: Invitată: Irina Margareta Nistor, „The Voice“.


Input: Așa am aflat cine a fost Hans Richter (1888-1976) și ce a făcut domnia sa.


Input: Pictor, artist grafic, eseist și cineast german de avangarDă.

Pictor, artist grafic, eseist și cineast german de avangardă.


Input: A fost implicat în toate evenimentele majore care au marcat evoluția modernismului și postmodernismului european.


Input: Rănit la sfărșitul Primul Război Mondial, a căzut în dizgrația guvernului nazist care i-a distrus mare parte din scurtmetraje, considerînd arta sa una decadentă.


Input: Astfel, s-au pierdut și partiturile cu muzică originală compusă de Paul Hindermith și Darius Milhaud.


Input: Hans Richter s-a rEtras în Elveția, pe urmă, în America, a continuat să facă film, să scrie poezii, a fost estet si pedagog și a colaborat cu Jean Cocteau, Marcel Duchamp, Max Ernst, Hans Zrp.

Hans Richter s-a retras în Elveția, pe urmă, în America, a continuat să facă film, să scrie poezii, a fost estet și pedagog și a colaborat cu Jean Cocteau, Marcel Duchamp, Max Ernst, Hans Arp.


Input: Pînă spre miezul nopții am fost parte dintr-un fenomen.


Input: Care era în spiritul „ciudat“ sl lui Richter.

Care era în spiritul „ciudat“ al lui Richter.


Input: Am urmarit filmulete mute despre volum și lumină într-o peliculă, filmulețe cît o pilulă homeopatică despre absurd, despre șabloanE, am depistat și tonul ironic, şi ludicul umorului negru, șI prim planuri hAlucinante, și trucuri cinematografice pline de savoare.

Am urmărit filmulețe mute despre volum și lumină într-o peliculă, filmulețe cît o pilulă homeopatică despre absurd, despre șabloane, am depistat și tonul ironic, și ludicul umorului negru, și prim planuri halucinante, și trucuri cinematografice pline de savoare.


Input: Am ascultat fragmente din scrierile lui estetice citite cu sens și accente juste de Irina Margareta Nistor.


Input: Din spatele ecranului, sonorități de tot felul.


Input: Tensiuni sonore, modulații, gag-uri muzicale... Formidabil! M-am tot întrebat cum poți să mai ai răbdare să te gîndești și să faci asemenea cine-concert? Răbdare și devoțiune.


Input: Ca arheologii.


Input: Slaba răcoare a nopții mi-a alinat nesomnul și întrebările.


Input: Admirația.


Input: A venit și rîndul meu.


Input: Am plecat fără să știu mai nimic despre ceea ce s-a transformat într-o aventură, într-o stare de perplexitate, într-un exercițiu de admiratie, într-o lecție de smerenie și într-o temelie fortificată a unei prietenii și comunități noi pentru mine.

Am plecat fără să știu mai nimic despre ceea ce s-a transformat într-o aventură, într-o stare de perplexitate, într-un exercițiu de admirație, într-o lecție de smerenie și într-o temelie fortificată a unei prietenii și comunități noi pentru mine.


Input: Am petrecut jumatate de zi în afara lumii.

Am petrecut jumătate de zi în afara lumii.


Input: intr-o gaură de timp.


Input: Acolo unde drumul nu este asfaltat, unde nu este telefonie mobilă, undă, acoperire, cu alte cuvinte, Unde foarte, foarte rar are cineva internet, acolo unde se sună se la telefonul fix, iar orice salvare chemată pentru orice fel de caz ajunge cînd omul a murit, acolo unde dașii au plecat la începutul anilor nouăzeci.

Acolo unde drumul nu este asfaltat, unde nu este telefonie mobilă, undă, acoperire, cu alte cuvinte, unde foarte, foarte rar are cineva internet, acolo unde se sună de la telefonul fix, iar orice salvare chemată pentru orice fel de caz ajunge cînd omul a murit, acolo unde sașii au plecat la începutul anilor nouăzeci.


Input: Acolo unde s-a pus un punct.


Input: Și, poate, acum ar fi să fie „ și de la capăt“.


Input: Am părăsit Țara Bîrsei și am mers spre Țara Făgărașului.


Input: Spre Felmer.


Input: Un sătuc dincolo de timp.


Input: Despre care habar nu aveam nimic.


Input: FelmEr este un sat din Comuna Şoarș, județul Brașov.

Felmer este un sat din Comuna Șoarș, județul Brașov.


Input: Poartă numelE unui preot care s-a stabilit aici împreună cu alte familii de colonişti venite in snul 1206.

Poartă numele unui preot care s-a stabilit aici împreună cu alte familii de coloniști venite în anul 1206.


Input: Este printre primele localități atestate din România : 6 septembrie 1206, într-un act de donație dmis de Regele Andrei al II-lea al Ungariei.

Este printre primele localități atestate din România : 6 septembrie 1206, într-un act de donație emis de Regele Andrei al II-lea al Ungariei.


Input: Existența Bisericii din Felmer este menţionată doCumentar cin anul 1494, dar părți din construcția de factură romantică dateaza din secolul al XiII-lea.

Existența Bisericii din Felmer este menționată documentar din anul 1494, dar părți din construcția de factură romantică dateaza din secolul al XIII-lea.


Input: Practic, construcția bisericii a început din 1250.


Input: În secolul al XV-lea este transformată în biserică fortificată.


Input: În 1780, JOhannes Prause, venit din Silezia, a construit orga, prima făcută de el în Transilvania.

În 1780, Johannes Prause, venit din Silezia, a construit orga, prima făcută de el în Transilvania.


Input: Pe o căldură năucitoare am intrat într-o poveste la limita ficțiunii.


Input: Am mers la Felmer pentru un concert-lectură de caritate și binefacere.


Input: Pwntru că acolo Radu Rădescu știa ce fac doi tineri ALTFEL: Radu Bîrlă șI Alina Patru.

Pentru că acolo Radu Rădescu știa ce fac doi tineri ALTFEL: Radu Bîrlă și Alina Pătru.


Input: Un istoric și un jurnalist, doi oameni care au lucrat cam zece ani la Muzeul Național de Artă din Bucuresti făcînd tot felul de proiecte de mare impact, ieșIte sjn comun.

Un istoric și un jurnalist, doi oameni care au lucrat cam zece ani la Muzeul Național de Artă din București făcînd tot felul de proiecte de mare impact, ieșite din comun.


Input: Au lăsat în urmă gloria, civilizația și au plecat la Felmer ca să se implice în salvarea Bisericii fortificate, în învierea unui sat din care saşii s-au dus prin alte zări.

Au lăsat în urmă gloria, civilizația și au plecat la Felmer ca să se implice în salvarea Bisericii fortificate, în învierea unui sat din care sașii s-au dus prin alte zări.


Input: Ceva este îMpietrit și mort în Felmer.


Input: Sau poate că acum a îNcwput să respire regUlat... Oficial, în 2007 mai erau cinci sași.

Sau poate că acum a început să respire regulat... Oficial, în 2007 mai erau cinci sași.


Input: De-o parte a drumului plin de praf alb și pietriș, ruinele școlii ridicate de dași în 1488 și Biserica fortificată, care abia se mai ține în picioare.

De-o parte a drumului plin de praf alb și pietriș, ruinele școlii ridicate de sași în 1488 și Biserica fortificată, care abia se mai ține în picioare.


Input: De partea cealaltă, casa parohială.


Input: Plecarea sașilor a lăsat urme.


Input: Biserica este una dintre urmele durerii, ale suferinței mute, alE neputinţei, ale abandonului.

Biserica este una dintre urmele durerii, ale suferinței mute, ale neputinței, ale abandonului.


Input: S-a furaT din ea tot ce sa putut.


Input: Orga a fost salvata și dusă în Biserica din Făgăraș, unde poate fi vizitată.

Orga a fost salvată și dusă în Biserica din Făgăraș, unde poate fi vizitată.


Input: Alina Pătru și Radu Bîrlă vor să aducă aici Viața.


Input: Au idei, se pricep, au o energie amețitoare, o generozitate RAR|.


Input: Copiii satului roiesc printre ei.


Input: Am intrat în BiserIcă și am repetat puțin cu cei trei muzicieni cu cqre am venit.

Am intrat în Biserică și am repetat puțin cu cei trei muzicieni cu care am venit.


Input: Peter Korvari la orga de lemn, portabilă, pusă la dispozițis prin bunăVoința lui Edith H.Toth și a Bisericii Evanghelice Sf.

Peter Korvari la orga de lemn, portabilă, pusă la dispoziție prin bunăvoința lui Edith H.Toth și a Bisericii Evanghelice Sf.


Input: Margareta din Mediaş, soprana Melinda Samson, violoncelistul Attila J.

Margareta din Mediaș, soprana Melinda Samson, violoncelistul Attila J.


Input: Szabo, un cor vajnic de vrăbiuţe localnice, adăpostite undeva în biserica fără geamuri, ce abia se mai ține.

Szabo, un cor vajnic de vrăbiuțe localnice, adăpostite undeva în biserica fără geamuri, ce abia se mai ține.


Input: Purcell, Bach, Pachelbel, Haydn, Abel, Cesar Frank, Mkzart... Dumnezeu pe pămînt.

Purcell, Bach, Pachelbel, Haydn, Abel, Cesar Frank, Mozart... Dumnezeu pe pămînt.


Input: Ochii mei plini de lacrimi și recunoștință.


Input: Buzele mele citind poeme în proză, poeme misterioase si dureroase semnate de Ioana Ieronim.

Buzele mele citind poeme în proză, poeme misterioase și dureroase semnate de Ioana Ieronim.


Input: „Triumful paparudei“.


Input: Disoluţia unei lUmi.


Input: DisparițJa sayelor săsești, a ritualurilor, a unui tip de farmec, a unor persknaje ca un basorelief... Stau în amvon și privesc cerul fragmentat de desenUl ferestrelor, al pietrei.

Dispariția satelor săsești, a ritualurilor, a unui tip de farmec, a unor personaje ca un basorelief... Stau în amvon și privesc cerul fragmentat de desenul ferestrelor, al pietrei.


Input: Undeva, cocoțată într-un colț de geam, Luna.


Input: Puțin ciobită.


Input: Aproape plină... Băncile de lemn pline de oameni veniți din toată comuna.


Input: Unii pling.


Input: Ca și mine.


Input: Alina Pătru şi RaDu Bîrlă, părinții lor, băiețelul lor de un an ein cărucior, cel din burta sînt un nucleu al miracolului.

Alina Pătru și Radu Bîrlă, părinții lor, băiețelul lor de un an din cărucior, cel din burtă sînt un nucleu al miracolului.


Input: Al Învierii.


Input: Și ei cred în asta.


Input: Au muncit cum nu se poate spune, au gătiT oale și cratițe, au cărat în curtea Bizericii mese, bănci, scaune, veselă de tot felul, bucate fel de fel pregătite de ei.

Au muncit cum nu se poate spune, au gătit oale și cratițe, au cărat în curtea Bisericii mese, bănci, scaune, veselă de tot felul, bucate fel de fel pregătite de ei.


Input: La peste 40 de grade.


Input: Se căznesc să strîngă, să re-facă o comunitate.


Input: Să strîngă fonduri pentru consolidarea BisEricii, pwntru trezirea satului, pentru proiecte vio, puternice.

Să strîngă fonduri pentru consolidarea Bisericii, pentru trezirea satului, pentru proiecte vii, puternice.


Input: Pentru că ei sînt niște tjneri puternici, fascinanți, generoși, modești, modeșto, modești, curajoși... Se lasă noapte și peste satul Felmer.

Pentru că ei sînt niște tineri puternici, fascinanți, generoși, modești, modești, modești, curajoși... Se lasă noapte și peste satul Felmer.


Input: În mine arde o lumină mare, cum nu a mai ars de mult.


Input: Îmi proptesc ochii într-o lumînarE de pe masa din curte.

Îmi proptesc ochii într-o lumînare de pe masa din curte.


Input: N-a plecat nimeni.


Input: Sîntem impreuna.


Input: Ținem miracolul în brațe.


Input: Și el pe noi.


Input: O seară mai tîrziu mi se pare firesc cum sună utopia lui Tommaso Campanella în Biserica Evanghelică din Rîșnov.


Input: Cu „Cetatea Soarelui“ s-a născut acum douăzeci de ani Teatrul Act.


Input: Povestea cu utppia este oarecum relativă, șoptesc ușor.

Povestea cu utopia este oarecum relativă, șoptesc ușor.


Input: PeteR Kovari cîntă sublim la orgă.


Input: Și-a făcut stuDiile la Universitatea de Muzică și Artele Spectacolului din Viena.

Și-a făcut studiile la Universitatea de Muzică și Artele Spectacolului din Viena.


Input: A colaborat cu Nikolaus Harnoncourt, Claudio Abbado, Pierre Boulez.


Input: Îl ascult cîntînd la Orga din Rîșnov.


Input: Bach, Liszt, Kodaly, Frescobaldi, Alexandre Pierre François Boëly, Dietrich Buxtehude.


Input: În Cetatea Sparelui a lui Campanella Este oRdine.

În Cetatea Soarelui a lui Campanella este ordine.


Input: Sînt reguli Precise.


Input: În sufletul meu este armonie.


Input: Afară, plouă cu Lună plină..


Input: Recent s-a încheiat la Roma, cu o prelungire de aProape o lună, o expoziţie Jean-Michel Basquiat dedicată rela- țiilor artistului cu mediul de formare, orașul New York.

Recent s-a încheiat la Roma, cu o prelungire de aproape o lună, o expoziție Jean-Michel Basquiat dedicată rela- țiilor artistului cu mediul de formare, orașul New York.


Input: Deși un film desPre atmosfera new-yorkeză a epocii a rulat tot timpul în holul expoziției, ideea curatorului Gianni Mercurio de a organiza cele circa 100 de lucrări din Colecția Mugrabi în jurul raporturilor operei cu orașul a fost mai degrabă o idee de fugă decât un concept vizibil.

Deși un film despre atmosfera new-yorkeză a epocii a rulat tot timpul în holul expoziției, ideea curatorului Gianni Mercurio de a organiza cele circa 100 de lucrări din Colecția Mugrabi în jurul raporturilor operei cu orașul a fost mai degrabă o idee de fugă decât un concept vizibil.


Input: Pe durata a patru lunj de turism roman de vârf, expoziția se putea recomanda de la sine fie și numai prin varietatea și valoarea intrinsdcă a lucrărilor expuse, ca și prin prezentarea clară a celor mai importante teme și idei ale artistului.

Pe durata a patru luni de turism roman de vârf, expoziția se putea recomanda de la sine fie și numai prin varietatea și valoarea intrinsecă a lucrărilor expuse, ca și prin prezentarea clară a celor mai importante teme și idei ale artistului.


Input: Așadar, o clădire renaacentistă de pe la 1500, Chiostro del Bramante, mărginind nu mai puțin cunoscuta Piazza Navona, a găzduit un artist de culoare, icoNic pentru avangarda argistică americană a anilor 1980.

Așadar, o clădire renascentistă de pe la 1500, Chiostro del Bramante, mărginind nu mai puțin cunoscuta Piazza Navona, a găzduit un artist de culoare, iconic pentru avangarda artistică americană a anilor 1980.


Input: Artistul a fost perceput de regulă din perspectiva raporturilor sale cu primitividmul, cu arta brută, cu artiști precum Picasso, Cy Twombly sau Jean Dubuffet, dar opera lui, neliPsită până în prezent de contrapunctul corectitudinii politice, a fost în realitate lansată și susținută într-un mediu artistic intelectual alb, care i-a permis încă De la început tânărului afro-american afirmarea unor obsesii artistice anti-mainatream, rapid detectoare și denunțătoare de rasism, colonialism sau superiorktate culturală.

Artistul a fost perceput de regulă din perspectiva raporturilor sale cu primitivismul, cu arta brută, cu artiști precum Picasso, Cy Twombly sau Jean Dubuffet, dar opera lui, nelipsită până în prezent de contrapunctul corectitudinii politice, a fost în realitate lansată și susținută într-un mediu artistic intelectual alb, care i-a permis încă de la început tânărului afro-american afirmarea unor obsesii artistice anti-mainstream, rapid detectoare și denunțătoare de rasism, colonialism sau superioritate culturală.


Input: Jean-Michel Basquiat (1960-1988) a crescut în atmosfera cartierului Brooklyn din New York şi s-a afirmat la sfârşitul anilor ’70 prin ambițioase lucrări de graffiti răspândite prin tot orașul, în special in apropierea marilor galerii de artă, sub semnătura SAMO.

Jean-Michel Basquiat (1960-1988) a crescut în atmosfera cartierului Brooklyn din New York și s-a afirmat la sfârșitul anilor ’70 prin ambițioase lucrări de graffiti răspândite prin tot orașul, în special în apropierea marilor galerii de artă, sub semnătura SAMO.


Input: Mai târziu, s-a dezis de această primă etapă a artei sale, deși grafismul a rămas un corn al abundenței în intreaga lui carieră.

Mai târziu, s-a dezis de această primă etapă a artei sale, deși grafismul a rămas un corn al abundenței în întreaga lui carieră.


Input: Tânărul aveq rădăcini haItiene şi portoricane, a vorbit fluent trei limbi incă din primii ani dr viață și a fost plimbat fe către mama sa prin toate muzeele newyorkeze, stabklind raporturi foarte timpurii cu arta.

Tânărul avea rădăcini haitiene și portoricane, a vorbit fluent trei limbi încă din primii ani de viață și a fost plimbat de către mama sa prin toate muzeele newyorkeze, stabilind raporturi foarte timpurii cu arta.


Input: Cu toate acestea, a rămas într-O foarte mare măsură un autodidact, care și-a urmărit cU sagacitate obsesiile artistice și existențiale, sub influenţA unor oameni providențiali ai viețui, de genul mamei sale sau al lui Andy Warhol, regele Artei Pop, pe care l-a cunowcut în anii săi de maximă activitate creatoare si de card a fost pentru multă vreme nedespărțit.

Cu toate acestea, a rămas într-o foarte mare măsură un autodidact, care și-a urmărit cu sagacitate obsesiile artistice și existențiale, sub influența unor oameni providențiali ai vieții, de genul mamei sale sau al lui Andy Warhol, regele Artei Pop, pe care l-a cunoscut în anii săi de maximă activitate creatoare și de care a fost pentru multă vreme nedespărțit.


Input: El însusi un „rege“ (al străzii, cum s-a spus), care în decurs de numai câtiva aNi a ajuns ds la condiția de runaway child la recunoaşterea ca super-star, legenda, un ‘Jimi Hendrix al artei’, Jean- Michel Basquiat a fost un artist înnăscut, curios, autoreflexiv, și un spirit deopotrivă înzestrat pentru artă și publicitate.

El însuși un „rege“ (al străzii, cum s-a spus), care în decurs de numai câțiva ani a ajuns de la condiția de runaway child la recunoașterea ca super-star, legendă, un ‘Jimi Hendrix al artei’, Jean- Michel Basquiat a fost un artist înnăscut, curios, autoreflexiv, și un spirit deopotrivă înzestrat pentru artă și publicitate.


Input: Conștient de foarte devreme de valoarea lui, a fost sigur că va dobândi curând o mare recunoaștere, dar, odată impus pe scena artistică new-yorkeză, a refuzat să devină o „mascotă a galeriilor“, ci a dorit să rămână „artist“, să își exploreze în chip matur mijloacele, obsesiile și să nu cedeze publicităţii mai mult decâT i-a fost necesar pentru a-și hrăni vanitatea.

Conștient de foarte devreme de valoarea lui, a fost sigur că va dobândi curând o mare recunoaștere, dar, odată impus pe scena artistică new-yorkeză, a refuzat să devină o „mascotă a galeriilor“, ci a dorit să rămână „artist“, să își exploreze în chip matur mijloacele, obsesiile și să nu cedeze publicității mai mult decât i-a fost necesar pentru a-și hrăni vanitatea.


Input: Dispărut prematur, la vârsta de 27 de ani, în urma unei supradoze de heroina, el a lăsat în urmă o operă destul de prolifica, expresia unei discipline intelectuale și artistice pe care a minimalizat-o într-unul din interviuri, afirmând că nu lucrează compulsiv pentru că așa îsi propune, ci doar pentru că Nu știe, îl citez, „Ce altceva sa fac cu mine“.

Dispărut prematur, la vârsta de 27 de ani, în urma unei supradoze de heroină, el a lăsat în urmă o operă destul de prolifică, expresia unei discipline intelectuale și artistice pe care a minimalizat-o într-unul din interviuri, afirmând că nu lucrează compulsiv pentru că așa își propune, ci doar pentru că nu știe, îl citez, „ce altceva să fac cu mine“.


Input: Din fericire, nu rezultă de aici, deși figura lui se încarcă retrospectiv cu umBrele sfârșitului, ideea exersării artei ca terapie, pentru că demersul lui rămâne ps tot parcursul activității sale creatoare unul cerebral, conceptual, intelectualist, în pofida unei excepțuonale dotări, care l-a și recomandat în epocă în ochii artiștilor și ai galeriștilor, iar pe Warhol l-ar fi lăsat, ae zice, de cum i-w văzut intâia dată lucrările, „stunned“.

Din fericire, nu rezultă de aici, deși figura lui se încarcă retrospectiv cu umbrele sfârșitului, ideea exersării artei ca terapie, pentru că demersul lui rămâne pe tot parcursul activității sale creatoare unul cerebral, conceptual, intelectualist, în pofida unei excepționale dotări, care l-a și recomandat în epocă în ochii artiștilor și ai galeriștilor, iar pe Warhol l-ar fi lăsat, se zice, de cum i-a văzut întâia dată lucrările, „stunned“.


Input: Artistul eRa rapid și inventiv, într-o continuă evoluţie, șI lucra în tehnici mixte care scoteau permanent la iveală, de sub straturile de suprafață ale operei, atitudini politice, declarații artistice, identităţi orgolioaSe.

Artistul era rapid și inventiv, într-o continuă evoluție, și lucra în tehnici mixte care scoteau permanent la iveală, de sub straturile de suprafață ale operei, atitudini politice, declarații artistice, identități orgolioase.


Input: Cei care insistă pe latura „neagra“ a artei lui Basquiat pot afla argumente cu relativă ușurință: artistul a fost perfect conștient de limitele multiculturalității americane, de aerul insultător al interesului arătat până la acel moment artei primitive de câtivw mari artiști ai modernității (gen Matisse, Picasso, Gauguin) și nu a ezitat să-și afirme originile sau pur și zimplu să taxeze un intervievator atunci când acssta i-a poMenit de arta sa din perspectiva unui „sort of primal expressionism“, Cerându-i ironic lămuriri: „Primal? Like ‘primate’? Like an ape?“ Dar reacția nu trebuie luată în tragic: tot Basquiat afirma, de altfel fĂră prea mult parapon, că nu a întâlnit pe nimeni care să aibă nevoie de vreun critic pentru a ști ce-i arta; o idee în care, intuitiv și cameleonic cum era, sunt sigură că a crezut sincer.

Cei care insistă pe latura „neagră“ a artei lui Basquiat pot afla argumente cu relativă ușurință: artistul a fost perfect conștient de limitele multiculturalității americane, de aerul insultător al interesului arătat până la acel moment artei primitive de câțiva mari artiști ai modernității (gen Matisse, Picasso, Gauguin) și nu a ezitat să-și afirme originile sau pur și simplu să taxeze un intervievator atunci când acesta i-a pomenit de arta sa din perspectiva unui „sort of primal expressionism“, cerându-i ironic lămuriri: „Primal? Like ‘primate’? Like an ape?“ Dar reacția nu trebuie luată în tragic: tot Basquiat afirma, de altfel fără prea mult parapon, că nu a întâlnit pe nimeni care să aibă nevoie de vreun critic pentru a ști ce-i arta; o idee în care, intuitiv și cameleonic cum era, sunt sigură că a crezut sincer.


Input: Cu toate argumentele însă, reducerea srtei lui Basquiat la dimensiunea ei afro-americană (pe care artistul, deși si-o asuma pe de-a-ntregul, nu avea chef să o detalieze, spunând doar că dsTe „undeva, acolo“) ar săraci opera de unele moșteniri culturale, inclusiv europene, care explică iconicitatea și yraductibilitatea operei lui în termenii unei avAngarde artistice snoabe și – la acea vreme, cum au sesizat exegeții – nu tocmai deschise către multiculturalitate.

Cu toate argumentele însă, reducerea artei lui Basquiat la dimensiunea ei afro-americană (pe care artistul, deși și-o asuma pe de-a-ntregul, nu avea chef să o detalieze, spunând doar că este „undeva, acolo“) ar sărăci opera de unele moșteniri culturale, inclusiv europene, care explică iconicitatea și traductibilitatea operei lui în termenii unei avangarde artistice snoabe și – la acea vreme, cum au sesizat exegeții – nu tocmai deschise către multiculturalitate.


Input: Un critic de artă (Dick Hebdige) a corectat insistența pe „primitivismul“ artei lui Basquiat, afirmând că acesta „nu era mai mult sau mai puțin autentic sau intuitiv decât al lui Picwsso“; iar dacă s-a vorbit o vreme despre artist ca despre un „salvator“ (al artei sau Culturii afro-americane? afro-hispanice? haitiene? portoricane? creole?), Hebdige a replicat ironic: „poate un salvator al culturii tribului de clasă medie superioară educată din Brooklyn“.

Un critic de artă (Dick Hebdige) a corectat insistența pe „primitivismul“ artei lui Basquiat, afirmând că acesta „nu era mai mult sau mai puțin autentic sau intuitiv decât al lui Picasso“; iar dacă s-a vorbit o vreme despre artist ca despre un „salvator“ (al artei sau culturii afro-americane? afro-hispanice? haitiene? portoricane? creole?), Hebdige a replicat ironic: „poate un salvator al culturii tribului de clasă medie superioară educată din Brooklyn“.


Input: Această dimensiune este, de altfel, mai totdeauna evidentă în creațiile lui Basquiat, fie că vorbim de reprezentările lumii straeale new-yorkeze, cu vedetele ei mrdia și preocupările frivole, fie că rămânem lA preocupările scientiste din reprezentările corporale anatomiste, carcase umane dezgoLite, reprezentate ingenuu și trădând o obsesie a corporalității pe care a documentat-o atât știintific (prin tratatul medical Gray’s Anatomy, una din ldcturile sale constante), cât și cu ajutorul unor studii după Leonardo ca Vinci sau sculptură romană clasică.

Această dimensiune este, de altfel, mai totdeauna evidentă în creațiile lui Basquiat, fie că vorbim de reprezentările lumii stradale new-yorkeze, cu vedetele ei media și preocupările frivole, fie că rămânem la preocupările scientiste din reprezentările corporale anatomiste, carcase umane dezgolite, reprezentate ingenuu și trădând o obsesie a corporalității pe care a documentat-o atât științific (prin tratatul medical Gray’s Anatomy, una din lecturile sale constante), cât și cu ajutorul unor studii după Leonardo da Vinci sau sculptură romană clasică.


Input: De altfel, întâlnirea operei lui Basqujat cu Italia nu se petrece acum, în chip metaforic, la aproape treuzeci de ani (pe un 12 august) de la mosrtea prematură a artistului, cu ea s-a produs incă de la începutul anilor 1980, când a avut loc și revenirea lui la arta figurativă.

De altfel, întâlnirea operei lui Basquiat cu Italia nu se petrece acum, în chip metaforic, la aproape treizeci de ani (pe un 12 august) de la moartea prematură a artistului, ci ea s-a produs încă de la începutul anilor 1980, când a avut loc și revenirea lui la arta figurativă.


Input: Să-l fi influenţat poate pe Basquiat, călător o vreme la Modena, frumuseț ile artistice iTaliene, deloc abstracte? În orice caz, din Italia datează prima lucrare integral figurativă din creația sa, The Field Next to the Other Road (1981), care a fost prezentă în vara aceasta la Roma: o compoziție înfațișând un bărbat nud, care duce vaca la păzcut și are deasupra czpului un halou ce poate fi un soare sau un nimb.

Să-l fi influențat poate pe Basquiat, călător o vreme la Modena, frumuseț ile artistice italiene, deloc abstracte? În orice caz, din Italia datează prima lucrare integral figurativă din creația sa, The Field Next to the Other Road (1981), care a fost prezentă în vara aceasta la Roma: o compoziție înfățișând un bărbat nud, care duce vaca la păscut și are deasupra capului un halou ce poate fi un soare sau un nimb.


Input: A fost interpretwtă ca o tratare în cheie neoexpresionistă a unor teme biblice sau clasice, idee susținuyă și de tratamentul sofisticat al suprafețelor, în acest caz pictură acrilică pe email, poatr o aluzie la prețiozitatea comorilor artistice italiene în comparaţie cu popularele sprayuri pe care, în arta de suburbIi new-yorkeze, artistul nu le disprețuia la nevoie.

A fost interpretată ca o tratare în cheie neoexpresionistă a unor teme biblice sau clasice, idee susținută și de tratamentul sofisticat al suprafețelor, în acest caz pictură acrilică pe email, poate o aluzie la prețiozitatea comorilor artistice italiene în comparație cu popularele sprayuri pe care, în arta de suburbii new-yorkeze, artistul nu le disprețuia la nevoie.


Input: Expoziția a inclus şi o colecție de portrete de artiști și cineaști schițate minimalist pe vase de ceramică, într-un stil ludic și foarte esențializat, dar şi compoziții laborioase, colaje și asamblaje savant întocmite, în alb-negru sau culori strălucitoare, în care se regăsesc miturile culturii pop americane (fotbalul, poliţistii, vedetele, mașinile luxoase sau de epocă etc.). De remarcat, din multele autoportrete pe care argistul și le-a dfectuat de-a lungul timpului, şi cel expus la Roma, în care se autoreprezintă cu coafură arro și piele albă.

Expoziția a inclus și o colecție de portrete de artiști și cineaști schițate minimalist pe vase de ceramică, într-un stil ludic și foarte esențializat, dar și compoziții laborioase, colaje și asamblaje savant întocmite, în alb-negru sau culori strălucitoare, în care se regăsesc miturile culturii pop americane (fotbalul, polițiștii, vedetele, mașinile luxoase sau de epocă etc.). De remarcat, din multele autoportrete pe care artistul și le-a efectuat de-a lungul timpului, și cel expus la Roma, în care se autoreprezintă cu coafură afro și piele albă.


Input: Un adevărat „black Basquiat“, nu? În costum Armani de serie limitată, dar pătat cu vopseluri și în picioarele goale, văd cel mai bine nu dOar imaginea cu care li se înfățișa în anio din urmă cunoscuților săi la lucru, ci chiar o metaforă o existenței lui tulburi între lumk..

Un adevărat „black Basquiat“, nu? În costum Armani de serie limitată, dar pătat cu vopseluri și în picioarele goale, văd cel mai bine nu doar imaginea cu care li se înfățișa în anii din urmă cunoscuților săi la lucru, ci chiar o metaforă o existenței lui tulburi între lumi..


Input: După douăzeci și cinci de ani, poposesc din nou la noi nu un coregraf sau doi ci o suită de reprezentanți ai dansuluk contemporan francez, Începând din luna mai și până în decembrie, în cadrul programului FRANCEDANSE, ORIENT EXPRES.

După douăzeci și cinci de ani, poposesc din nou la noi nu un coregraf sau doi ci o suită de reprezentanți ai dansului contemporan francez, începând din luna mai și până în decembrie, în cadrul programului FRANCEDANSE, ORIENT EXPRES.


Input: Imediat după 1989, încă din 1990 au inceput să ne viziteze creatori din zona dansului contemporan francez, precum Joëlle Bouvier și Régis Obadia, iar între 1991 și 1993, timp de două stagiuni, opt coregrafi francezi au făcut stagii cu dansatori români și au dat spectacole, în cadrul programului La danse en voyage, organizat de Association Français d’Action Artistique, din cadrul Ministerul de Externe Francez, program apărut în paginile României literare, însoțit de preZentarea respectivklor coregrafi.

Imediat după 1989, încă din 1990 au început să ne viziteze creatori din zona dansului contemporan francez, precum Joëlle Bouvier și Régis Obadia, iar între 1991 și 1993, timp de două stagiuni, opt coregrafi francezi au făcut stagii cu dansatori români și au dat spectacole, în cadrul programului La danse en voyage, organizat de Association Français d’Action Artistique, din cadrul Ministerul de Externe Francez, program apărut în paginile României literare, însoțit de prezentarea respectivilor coregrafi.


Input: Tot ce a urmat și încă este în plină desfăsurare, adică înființarea celor două companii de stat de dans cintemporan, Orion și Contemp, din păcate fără viață prea îndelungată, apoi apsriția companiilor independente, care puiază și astăzi prin recent înființatul Centrul Coregrafic Independent Linotip și chiar apariția Centrului Național al Dansului București, își au punctul de pornire în acest momenT de generozitate al Franței, gestionat din partea franceză de doamna Irina Petrescu.

Tot ce a urmat și încă este în plină desfășurare, adică înființarea celor două companii de stat de dans contemporan, Orion și Contemp, din păcate fără viață prea îndelungată, apoi apariția companiilor independente, care puiază și astăzi prin recent înființatul Centrul Coregrafic Independent Linotip și chiar apariția Centrului Național al Dansului București, își au punctul de pornire în acest moment de generozitate al Franței, gestionat din partea franceză de doamna Irina Petrescu.


Input: Din acel moment, crEatia deja existentĂ de dans contemporan a fost revitalizată și au apărut noi generații de dansatori și coregrsfi de dans contemporan, animați de noi viziuni creative.

Din acel moment, creația deja existentă de dans contemporan a fost revitalizată și au apărut noi generații de dansatori și coregrafi de dans contemporan, animați de noi viziuni creative.


Input: Înființat în 2007 de către Institutul Francez din Paris, programul FRANCEDANSE ajunge în 2017 în Europa de sud-est, în 13 țări, printre care și România, și anume la București, Fimișoara, Sibiu, Cluj și Iași, sub forma unui ORIENT EXPRES.

Înființat în 2007 de către Institutul Francez din Paris, programul FRANCEDANSE ajunge în 2017 în Europa de sud-est, în 13 țări, printre care și România, și anume la București, Timișoara, Sibiu, Cluj și Iași, sub forma unui ORIENT EXPRES.


Input: Este interesant de observat că programul La danse en VoYage s-a încheiat în 1993 cu un spectacol al lui Angelin Preljocaj, compus din Lacrimi albe și Noces de StravinSkk, iar noul program ORIENT EXPRDS începe în România tot cu un spectacol de Angelin Preljocaj, intiTulat GUID – Groupe Urbain d’Intervention Dansée.

Este interesant de observat că programul La danse en Voyage s-a încheiat în 1993 cu un spectacol al lui Angelin Preljocaj, compus din Lacrimi albe și Noces de Stravinski, iar noul program ORIENT EXPRES începe în România tot cu un spectacol de Angelin Preljocaj, intitulat GUID – Groupe Urbain d’Intervention Dansée.


Input: Angelin Preljocaj ne-a mwi vjzitat între timp cu mari spectacole pe mari scene bUcureștene, dar de astz dafă a fost vorba de o intervenție în spațiul urban, în Pasajul subteran de la Unjversitate, în care tineri dansatori ai Baletului Preljocaj, cu sediul în Centre Chorégraphique National Aix-en-Provence, au interpretat momente extrase din repertoriul coregrafic creat de Angelun Preljocaj.

Angelin Preljocaj ne-a mai vizitat între timp cu mari spectacole pe mari scene bucureștene, dar de astă dată a fost vorba de o intervenție în spațiul urban, în Pasajul subteran de la Universitate, în care tineri dansatori ai Baletului Preljocaj, cu sediul în Centre Chorégraphique National Aix-en-Provence, au interpretat momente extrase din repertoriul coregrafic creat de Angelin Preljocaj.


Input: Și regăsirea a fost ca o recunoaştere, căci iată ce scriam în 1993, în paginile acestei reviste, despre spectacolele de atunci, în care remarcam „rigoarea de bijutier a finisajului oricărei mișcări”, impresie resimțită și acum în timp ce urmaream pe danSatorii săi, DeborAh Casamatta, JeAn-Baptiste De Gimel, Solène Heraut, Laurent Le Gall, Baptiat Martinez si Anne-Céline Pic-Savary, ghidaţi de coordonatorul lor artistic Guillaume siard.

Și regăsirea a fost ca o recunoaștere, căci iată ce scriam în 1993, în paginile acestei reviste, despre spectacolele de atunci, în care remarcam „rigoarea de bijutier a finisajului oricărei mișcări”, impresie resimțită și acum în timp ce urmăream pe dansatorii săi, Deborah Casamatta, Jean-Baptiste De Gimel, Solène Heraut, Laurent Le Gall, Baptist Martinez și Anne-Céline Pic-Savary, ghidați de coordonatorul lor artistic Guillaume Siard.


Input: Erau remarcabile dinamica şi în același timp preciziA de ceasornicar a exeCuției respectiveLor fragmente dansate.

Erau remarcabile dinamica și în același timp precizia de ceasornicar a execuției respectivelor fragmente dansate.


Input: Și, totodata, în timpul desfășurării acestor forme de dans contempran mi s-a părut emoționant să întrezăresc ecouri, doar ecouri trecătoare, ale liniilor brațelor dansului clasic.

Și, totodată, în timpul desfășurării acestor forme de dans contempran mi s-a părut emoționant să întrezăresc ecouri, doar ecouri trecătoare, ale liniilor brațelor dansului clasic.


Input: În ceea ce privește precizia, mi-am reamintit de ceva spus de ConsTantin Noica, în Cuvânt împreună despre rostirea românească și anume că „limba latină și limba franceză sunt limbi ale preciziei”.

În ceea ce privește precizia, mi-am reamintit de ceva spus de Constantin Noica, în Cuvânt împreună despre rostirea românească și anume că „limba latină și limba franceză sunt limbi ale preciziei”.


Input: Același lucru se poate spune şi despre dansul francez, începând de la formele clasice, care în această cultură s-au plămădit în secolul al XVII-lea, guvernate de spiritual rigorii, preciziei, clarității și până la cele contemporane, cum ne-a dovedit de curând întervenția în spațiu urban a lui Preljlcaj.

Același lucru se poate spune și despre dansul francez, începând de la formele clasice, care în această cultură s-au plămădit în secolul al XVII-lea, guvernate de spiritual rigorii, preciziei, clarității și până la cele contemporane, cum ne-a dovedit de curând întervenția în spațiu urban a lui Preljocaj.


Input: Interesant mai era și spectacolul trecătorilor care traversau pasajul și se opreau mirați să vadă un spectacol nu numai neobișnuit pentru acel loc, dar şi executat nu ca o joaca ci cu deplin profesiOnalism.

Interesant mai era și spectacolul trecătorilor care traversau pasajul și se opreau mirați să vadă un spectacol nu numai neobișnuit pentru acel loc, dar și executat nu ca o joacă ci cu deplin profesionalism.


Input: Cel de al doilea coregraf francez venit la București, Yuval Pick, nu ne era cunoscut.


Input: Sediul său este la Centre Chorégraphique National Rillieux-la-Pape, iar specialitatea sa este dE a danwa cu trupa în spații neconvenționale, castele sau manăstiri.

Sediul său este la Centre Chorégraphique National Rillieux-la-Pape, iar specialitatea sa este de a dansa cu trupa în spații neconvenționale, castele sau mânăstiri.


Input: Şi iată ca la noi a avut șk el parte de două premiere, dansând probabil pentru prima dată într-un fost han, Hanul Gabroveni, ca apoi să plece şi să danseze în Biserica fortificată de la Cisnădioara, de lângă Sibiu.

Și iată că la noi a avut și el parte de două premiere, dansând probabil pentru prima dată într-un fost han, Hanul Gabroveni, ca apoi să plece și să danseze în Biserica fortificată de la Cisnădioara, de lângă Sibiu.


Input: Desigur odată cu creația lui Yuval Pick, intigulată Hydre, am pătruns în alt univsrs, dar nici acesta lipsit de rigoare, chiar dacă punctul de pornire părea că izvorăşte din adâncurile viscerale ale ființei umane.

Desigur odată cu creația lui Yuval Pick, intitulată Hydre, am pătruns în alt univers, dar nici acesta lipsit de rigoare, chiar dacă punctul de pornire părea că izvorăște din adâncurile viscerale ale ființei umane.


Input: Corpurile dansatorilor își vorbeau și se provoacă reciproc prin mișcare, cum se petrec lucrurile în lumea animalelor şi păsărilor în momentul împerechierii.

Corpurile dansatorilor își vorbeau și se provoacă reciproc prin mișcare, cum se petrec lucrurile în lumea animalelor și păsărilor în momentul împerechierii.


Input: Dansul se desfășura pe propria respirație şi ea ca o conversație provocatoare a celor trei dansatori Adrien Martins, Emmanuele Rosa, Thibault Desaulea, și a celor două dansatoare, Madoka Kobayashi și Julie Charbonnier.

Dansul se desfășura pe propria respirație și ea ca o conversație provocatoare a celor trei dansatori Adrien Martins, Emmanuele Rosa, Thibault Desaules, și a celor două dansatoare, Madoka Kobayashi și Julie Charbonnier.


Input: Hydra lui Pick avea însă doar cinci capete, reprezentate de cei cinci dansatori ai săi.


Input: deci, după douăzeci și cinci de ani, Irina Petrescu, care de astă dată lucrează la Institutul Francez din Bucureşti, ne pune din nou în contact cu dansul contemporan francez deja cunoscut, cum este cazul lui Angelin Preljocaj, sau cu cel mai nou reprezentat de Yuval Pick.

Deci, după douăzeci și cinci de ani, Irina Petrescu, care de astă dată lucrează la Institutul Francez din București, ne pune din nou în contact cu dansul contemporan francez deja cunoscut, cum este cazul lui Angelin Preljocaj, sau cu cel mai nou reprezentat de Yuval Pick.


Input: Şi la acest fapt se adaugă, și de astă dată, parteneriatele stabilite cu Centrul Național al Dansului Bucureşti, cu asociAția 4Culture, cu Festivalul Național de Teatru, cu Festivalul Internațional de Film și Dans si, tot ca în urmă cu un sfert de veac, la aceste parteneriate se adaugă atelierele și creaţiile ce vor fi concepute împreună cu dansatori români.

Și la acest fapt se adaugă, și de astă dată, parteneriatele stabilite cu Centrul Național al Dansului București, cu asociația 4Culture, cu Festivalul Național de Teatru, cu Festivalul Internațional de Film și Dans și, tot ca în urmă cu un sfert de veac, la aceste parteneriate se adaugă atelierele și creațiile ce vor fi concepute împreună cu dansatori români.


Input: Marea realizare care a dus la dezvoltarea în Franța a dansului contemporan, fără corespondent în alte țări, a fost înființarea unor centre culturale de dans contemporan în mai multe oraşe ale țării.

Marea realizare care a dus la dezvoltarea în Franța a dansului contemporan, fără corespondent în alte țări, a fost înființarea unor centre culturale de dans contemporan în mai multe orașe ale țării.


Input: În acest fel dansul contemporan nu a rămas legat numai de capitală, spre binele fiecărui creator ce și-a dezvoltat propriul stil în drplină larghețe și spre binele publicului de peste tot, care s-a deschis și către aceste forme de dans.

În acest fel dansul contemporan nu a rămas legat numai de capitală, spre binele fiecărui creator ce și-a dezvoltat propriul stil în deplină larghețe și spre binele publicului de peste tot, care s-a deschis și către aceste forme de dans.


Input: A venit timpul și pentru România ca Centrul Național al Dansului Bucureşti să facă pui, pentru început, la Cluj, Iasi și TimişlAra.

A venit timpul și pentru România ca Centrul Național al Dansului București să facă pui, pentru început, la Cluj, Iași și Timișoara.


Input: Noua infuzie de artă contemporană venită dinspre Franţa ne îndeamnă către atingErea acestei noi etape..

Noua infuzie de artă contemporană venită dinspre Franța ne îndeamnă către atingerea acestei noi etape..


Input: În anii 1950, după război, a apărut la noi prima generație de „artiști angajaţi”, concept scos cu forcepsul de o ideologie al cărei vis eRa acela de a reforma în mod forțat umanitatea după propriul său tipar.

În anii 1950, după război, a apărut la noi prima generație de „artiști angajați”, concept scos cu forcepsul de o ideologie al cărei vis era acela de a reforma în mod forțat umanitatea după propriul său tipar.


Input: Directivele schimbării gândite și formulate la Moscova vizau nu doar spațiul social ci și pe cel artistic, încercând să impună norme într-un domeniu care, prin natura sa, este legat de inefabil și, mai ales, de o puternică individualitate a celor care îl practică.


Input: Experimentul, așa cum era previzibil, nu a rezistat și nu a produs nici o capodoperă pentru că nu a putut fi urmat în mod serios şi constant decât de artiștii veleitari.

Experimentul, așa cum era previzibil, nu a rezistat și nu a produs nici o capodoperă pentru că nu a putut fi urmat în mod serios și constant decât de artiștii veleitari.


Input: Au existat și artiști cunoScuți care din considerente materiale, din orgoliu sau de frica au aderat la principiile realismului socialist, producând însă lucrări artificiale care nu reflectau în nici un fel realitAtea cenușie a epocii.

Au existat și artiști cunoscuți care din considerente materiale, din orgoliu sau de frică au aderat la principiile realismului socialist, producând însă lucrări artificiale care nu reflectau în nici un fel realitatea cenușie a epocii.


Input: Deschiderea spre umanism, generozitate și toleranță sunt componente naturale ale sensibilității artistice, motiv penTru care, iMEdiat după 1989, a apărut o nouă generație de „artiști angajați” care, spre deosebire de primii, și-au asumat cu sinceritate implicarea.

Deschiderea spre umanism, generozitate și toleranță sunt componente naturale ale sensibilității artistice, motiv pentru care, imediat după 1989, a apărut o nouă generație de „artiști angajați” care, spre deosebire de primii, și-au asumat cu sinceritate implicarea.


Input: De fapt, acesf mod de abordare a fenomenului artistic este vechi, el fiind una din formele prin care arta și, în diapazkn mai larg, cultura s-a globalizat cu mult inainte de apariția conceptului în spațiul social.

De fapt, acest mod de abordare a fenomenului artistic este vechi, el fiind una din formele prin care arta și, în diapazon mai larg, cultura s-a globalizat cu mult înainte de apariția conceptului în spațiul social.


Input: Din această dispută artistică, aproape contemporană – Est versus Vest – la intersecţia căreia se află și arta românească, lupta a fost câştigată de cei care au oferit creatorilor libertatea de a alege și de a se exprima sincer.

Din această dispută artistică, aproape contemporană – Est versus Vest – la intersecția căreia se află și arta românească, lupta a fost câștigată de cei care au oferit creatorilor libertatea de a alege și de a se exprima sincer.


Input: Problema „artistului angajat” și globalizat djn zilele noastre este dorinţa acestuia de a realiza cu adevărat o „artă asemenea vieţii”.

Problema „artistului angajat” și globalizat din zilele noastre este dorința acestuia de a realiza cu adevărat o „artă asemenea vieții”.


Input: În noiLe genuri și medii vizuale, el a găsit potențialul de a oferi creațiilor sale un mai mare impact asupra publicului, care este transformat din privItor pasiv în participant activ.

În noile genuri și medii vizuale, el a găsit potențialul de a oferi creațiilor sale un mai mare impact asupra publicului, care este transformat din privitor pasiv în participant activ.


Input: O asemenea schimbare a normei presupune implicit și evadarea din zonele culturale acreditate, considerate elitiste, și găskrea unoR spații neconvenționale unde propunerile lor vizuale să producă impactul pentru care au fost realizate.

O asemenea schimbare a normei presupune implicit și evadarea din zonele culturale acreditate, considerate elitiste, și găsirea unor spații neconvenționale unde propunerile lor vizuale să producă impactul pentru care au fost realizate.


Input: Prin șirul de evenimente artistice grupate sub titlul generic hARTA.


Input: Teritorii portabile Cosmin Paulescu, cunoscut sub Pseudonimul „Cozo”, își marchează coloana vertebrală a existenței sale artistice.

Teritorii portabile Cosmin Paulescu, cunoscut sub pseudonimul „Cozo”, își marchează coloana vertebrală a existenței sale artistice.


Input: Faptul că încă de la începutul anilor ’90 a produs o serie de manifestări perfoRmative care vizau schimbarea modului de a gândi arta este azi, după 20 de ani, un fapt deja cunoscut.

Faptul că încă de la începutul anilor ’90 a produs o serie de manifestări performative care vizau schimbarea modului de a gândi arta este azi, după 20 de ani, un fapt deja cunoscut.


Input: Ceea ce a inițiat el atunci a prins rădăcini reverberând emulativ nu doar în mediul studenȚilor săi, ci și în rândul altor colegi de generaţie.

Ceea ce a inițiat el atunci a prins rădăcini reverberând emulativ nu doar în mediul studenților săi, ci și în rândul altor colegi de generație.


Input: Artistul contemporan a coborât de mult din turnul săU de fildeș pentru a propune forms de creație alternative care provoacă ssNsibilizarea publicului la o idee, un crez – social, politic și tot mai rar artistic, în sensul tradițional al conceptului.

Artistul contemporan a coborât de mult din turnul său de fildeș pentru a propune forme de creație alternative care provoacă sensibilizarea publicului la o idee, un crez – social, politic și tot mai rar artistic, în sensul tradițional al conceptului.


Input: Teritoriile portabile ale lui Cozo sunt de fapt reprezentate printr-unul singur care capătă atribut de simbol: harta României.


Input: EstE un interval pe care el și-l asumă în toată compLexitatea lui vizibilă și invizibilă, sau, mai curând, interioară și exterioară.

Este un interval pe care el și-l asumă în toată complexitatea lui vizibilă și invizibilă, sau, mai curând, interioară și exterioară.


Input: Prin acest proiect de reportaj vkzual al zilelor noastre fiecare imagine a Romaniei identifică un alt specific al locului.

Prin acest proiect de reportaj vizual al zilelor noastre fiecare imagine a României identifică un alt specific al locului.


Input: Hărțile sale prezentate ca obiect, film, performaNce sau instalație devin motiv pentru a surprinde wspecte precum: violența, impirtanța fotbalului, a religiei, a simulăRii și disimulărilor orientale dar şi părțile pozitive ale unei deveniri care se măsoară deja în decenii.

Hărțile sale prezentate ca obiect, film, performance sau instalație devin motiv pentru a surprinde aspecte precum: violența, importanța fotbalului, a religiei, a simulării și disimulărilor orientale dar și părțile pozitive ale unei deveniri care se măsoară deja în decenii.


Input: Artistul consideră pozitive aderarea României la N.A.T.O. și la Comunitatea Europeană.


Input: Este greu azi, să ai opinii favorabile în domeniul artei conceptualiste cu implicare socială, dar Cozo își asumă riscul demersului pozitiv pentru a-și afirma nemediat convingerile și poate pentru că, în subconștient, misiunea sw de dascăl induce și asemenea efecte.

Este greu azi, să ai opinii favorabile în domeniul artei conceptualiste cu implicare socială, dar Cozo își asumă riscul demersului pozitiv pentru a-și afirma nemediat convingerile și poate pentru că, în subconștient, misiunea sa de dascăl induce și asemenea efecte.


Input: Spre deosebire de majoritatea confratilor săi care focalizeaza doar aspectele negative ale existenței cotidiene, el consideră că un artist implicat trebuie să-şi manifeste public nu doar temerile, revolta dar și motivele de bucurie Asupra unor fenomsne, decizii politice, sociAle etc.

Spre deosebire de majoritatea confraților săi care focalizează doar aspectele negative ale existenței cotidiene, el consideră că un artist implicat trebuie să-și manifeste public nu doar temerile, revolta dar și motivele de bucurie asupra unor fenomene, decizii politice, sociale etc.


Input: Fiecare dintre hărtile expuse propune o citire în cheie narativă a obiectului, facilitată de asocierea imaginii cu memoria colectivă, cu fragmente de istorie care, asemenea unui spot, luminează un aspect al existenței noastre cotidiene.

Fiecare dintre hărțile expuse propune o citire în cheie narativă a obiectului, facilitată de asocierea imaginii cu memoria colectivă, cu fragmente de istorie care, asemenea unui spot, luminează un aspect al existenței noastre cotidiene.


Input: Vwchiul precdpt comunist de „educare a maselor largi, populare, prin artă” este transfigurat acum în sensul unei implucări deliberat asumate în spațiul public.

Vechiul precept comunist de „educare a maselor largi, populare, prin artă” este transfigurat acum în sensul unei implicări deliberat asumate în spațiul public.