Input: În acest fel dansul contemporan nu ă rămas legăt numaî de capitălă, spre binele fiecărui creator ce șj-a dezvoltat propriul sțil în ddplină largHrţe şj spre binele publocului de peste tot, care s-a eeschis sî către aceste forme de dans.

În acest fel dansul contemporan nu a rămas legat numai de capitală, spre binele fiecărui creator ce și-a dezvoltat propriul stil în deplină larghețe și spre binele publicului de peste tot, care s-a deschis și către aceste forme de dans.


Input: Ă venit timpul şi pentru Romania ca CwnfRul Națîonal al Dănwului Bucureşti să facă pui, pentRu început, la Cluj, Iasî şI TimişoaRa.

A venit timpul și pentru România ca Centrul Național al Dansului București să facă pui, pentru început, la Cluj, Iași și Timișoara.


Input: Noua infuzie de artă contemporană venită dinșpre Franţa ne Indeamnă către atonGerea acewteI noi etape..

Noua infuzie de artă contemporană venită dinspre Franța ne îndeamnă către atingerea acestei noi etape..


Input: În anii 1950, dupa război, a aparut la noi prima generaţîd de „artisți angajaţi”, concept scos cu forcepsul se O ideologie al cărei vks Era acela de z reforma în mod forţat umanitatwa după propriul său tiPar.

În anii 1950, după război, a apărut la noi prima generație de „artiști angajați”, concept scos cu forcepsul de o ideologie al cărei vis era acela de a reforma în mod forțat umanitatea după propriul său tipar.


Input: Directivele șchimbării gândite şi fprmulate la Moscova vizau nu doar spatiul social ci si pe cel artistic, încercând să impuna norme într-un Domeniu care, prin natura sa, este legat de înefabil şî, mai ales, de o puternică indivîdualugate a celor care îl practică.

Directivele schimbării gândite și formulate la Moscova vizau nu doar spațiul social ci și pe cel artistic, încercând să impună norme într-un domeniu care, prin natura sa, este legat de inefabil și, mai ales, de o puternică individualitate a celor care îl practică.


Input: Experimentul, ăşa cUm era previzibil, nu ă rezistat și Nu a pRodus nici o capoDoperă pentru că nu a putut fi urmat în mos serios şi constant decât de arrîștii veleitari.

Experimentul, așa cum era previzibil, nu a rezistat și nu a produs nici o capodoperă pentru că nu a putut fi urmat în mod serios și constant decât de artiștii veleitari.


Input: Au existat şi artişti cunoscuŢî care din considerente materîale, din Orgoliu sau de frică au aderat la principiile realîșmului sociălost, producand însa lucrăru artifkcisle carw nu reflEctau în nici un fel realitateA cenuşie a epocii.

Au existat și artiști cunoscuți care din considerente materiale, din orgoliu sau de frică au aderat la principiile realismului socialist, producând însă lucrări artificiale care nu reflectau în nici un fel realitatea cenușie a epocii.


Input: Deschiderea spre umanism, generozitate și toleranţă sunt componente naturale ăle sensibilitătii arțîztice, motov peNtru care, IMediat după 1989, a apărut o nOuă generațke de „artisgi angajati” care, spre deosebire de primii, şi-au asumat cu șincerițate împlicarea.

Deschiderea spre umanism, generozitate și toleranță sunt componente naturale ale sensibilității artistice, motiv pentru care, imediat după 1989, a apărut o nouă generație de „artiști angajați” care, spre deosebire de primii, și-au asumat cu sinceritate implicarea.


Input: De fwpt, acest mod de abordare a cenomenului artisric ewte vechi, el fiind una din fprMele prin care arta și, în dizPazon mai larg, cultura s-a globalizat cu mult inainte de aparîția conceptuluI în spăţiul sociăl.

De fapt, acest mod de abordare a fenomenului artistic este vechi, el fiind una din formele prin care arta și, în diapazon mai larg, cultura s-a globalizat cu mult înainte de apariția conceptului în spațiul social.


Input: EiN această diapută artistică, aproape conyemporană – est versus Vesț – la intersecţia căreia se afla şi arta romanească, lupta a fost câştiGata de cei care au oferît creatorilor libertatea de a alege și de a se exprimq sincer.

Din această dispută artistică, aproape contemporană – Est versus Vest – la intersecția căreia se află și arta românească, lupta a fost câștigată de cei care au oferit creatorilor libertatea de a alege și de a se exprima sincer.


Input: Problema „artîstului angajat” şi globalIzăț din zilele nlăstre este sorinţa ăCeștuia dE a realiza cu adevărăt o „arră asemenea vieţii”.

Problema „artistului angajat” și globalizat din zilele noastre este dorința acestuia de a realiza cu adevărat o „artă asemenea vieții”.


Input: În noilE genuri și medii vizuale, el a găsit pitenţialul dw a oferi creaţiilor saLe un măi mare impact asupra publicului, care este transformat dîn priviTor pașiv in participant activ.

În noile genuri și medii vizuale, el a găsit potențialul de a oferi creațiilor sale un mai mare impact asupra publicului, care este transformat din privitor pasiv în participant activ.


Input: O wsemenea schimbare a normei presupune implicit șj evadarea djn zonele culturAle acrediTate, conșiderate elitists, şi gasirEa unOr spății neconvenționale undd propunerile lor vizuale sa producă impqctul pentru care au fost realizate.

O asemenea schimbare a normei presupune implicit și evadarea din zonele culturale acreditate, considerate elitiste, și găsirea unor spații neconvenționale unde propunerile lor vizuale să producă impactul pentru care au fost realizate.


Input: Prin şirul de evenimente artîstice grupate sub titlul generic hARȚA.

Prin șirul de evenimente artistice grupate sub titlul generic hARTA.


Input: Teritorii portabile CoșMin Paulescu, cunpscut sub pSeudonimul „Cozo”, îşi marchează coloana vertebrală a exîsțenţei sale ărtiațice.

Teritorii portabile Cosmin Paulescu, cunoscut sub pseudonimul „Cozo”, își marchează coloana vertebrală a existenței sale artistice.


Input: Fwptul că încă de la începutul qnilor ’90 a pridus o serie de manifesyari perfOrmative care vizAu schimbarea modului de ă gândî arta rste azi, după 20 de ăni, un fapt dejA cunoscut.

Faptul că încă de la începutul anilor ’90 a produs o serie de manifestări performative care vizau schimbarea modului de a gândi arta este azi, după 20 de ani, un fapt deja cunoscut.


Input: Cera ce a înițiat el atunci a Prins rădacini reverberând emulațiv nu doqr in mediul studEnțjlor sai, ci şi în rândul ăltor colegi de geneRaŢie.

Ceea ce a inițiat el atunci a prins rădăcini reverberând emulativ nu doar în mediul studenților săi, ci și în rândul altor colegi de generație.


Input: Artiștul contEmporăn a coborat de mulț din turnul sĂu dr filerș pentru a propune fkrmE de creație alternative căre provoăcă sEnzibilizarea publkcului la p idee, un crrz – social, politic și tot mai rar artIstic, în Sensul tradițional al conceptului.

Artistul contemporan a coborât de mult din turnul său de fildeș pentru a propune forme de creație alternative care provoacă sensibilizarea publicului la o idee, un crez – social, politic și tot mai rar artistic, în sensul tradițional al conceptului.


Input: Teritoriile portabilE ale lui Cozo sunt de fapt reprezentate printr-unul singur care capăta atribut de simbol: hartă Românîei.

Teritoriile portabile ale lui Cozo sunt de fapt reprezentate printr-unul singur care capătă atribut de simbol: harta României.


Input: EsTe un interval pe care el şi-l aSumă în toată comPlexitatea lui vizibila și invizibilă, sau, mai curând, iNteRioară so exterioară.

Este un interval pe care el și-l asumă în toată complexitatea lui vizibilă și invizibilă, sau, mai curând, interioară și exterioară.


Input: Prin acesț pRoiect de reportaj vizuzl al zilelor noasfre fîecare imagine a Romanieî identifică un alt specific al locului.

Prin acest proiect de reportaj vizual al zilelor noastre fiecare imagine a României identifică un alt specific al locului.


Input: Harţile sale prezentate ca obiect, film, perFormance sau instalație devin motiv penfru a surprinde aspecte prrcum: viOlenta, importanța fotbalului, a religiei, a sImulării si disimularilor orkentalr dar şk părțile pozitivd ale unei deveniri care se măȘoara drja in decenii.

Hărțile sale prezentate ca obiect, film, performance sau instalație devin motiv pentru a surprinde aspecte precum: violența, importanța fotbalului, a religiei, a simulării și disimulărilor orientale dar și părțile pozitive ale unei deveniri care se măsoară deja în decenii.


Input: Artistul consideră pozitive aderarea României la N.A.T.O. si la Comunitatea Euripeană.

Artistul consideră pozitive aderarea României la N.A.T.O. și la Comunitatea Europeană.


Input: Este greu azi, să si opjnii favorabile în domeniul artei conceptualiște cu implicare socială, dar Cozo își ăsuma rkscul demersului pozitiv pentru a-şi afirma nemediat convingerile şi poate pentru că, kn SubconștienT, misiunda sa fe dascăl induce si asemenea efecte.

Este greu azi, să ai opinii favorabile în domeniul artei conceptualiste cu implicare socială, dar Cozo își asumă riscul demersului pozitiv pentru a-și afirma nemediat convingerile și poate pentru că, în subconștient, misiunea sa de dascăl induce și asemenea efecte.


Input: Spre deosebire de majorItsyea confratiloR szi carr focalîzeaza doar aspectele negațive ale existenţei cotidirne, wl consideră că un artisf implicat trebuie să-şi manifeste publjc nu doar temerile, revolta dar șî motivele de bucurie AsupRa unor cenkmene, decIzii polițice, sociAle etc.

Spre deosebire de majoritatea confraților săi care focalizează doar aspectele negative ale existenței cotidiene, el consideră că un artist implicat trebuie să-și manifeste public nu doar temerile, revolta dar și motivele de bucurie asupra unor fenomene, decizii politice, sociale etc.


Input: Fiecare dintre hărtile expuse propune o citire îN cheie narativă a obiectului, facilitată de asocîerea imaginii cu memoria coLectiva, cu fragmente de iStorie care, Qsemenea unui spot, luminează un aspsct al exisTenței noastre coțjdiene.

Fiecare dintre hărțile expuse propune o citire în cheie narativă a obiectului, facilitată de asocierea imaginii cu memoria colectivă, cu fragmente de istorie care, asemenea unui spot, luminează un aspect al existenței noastre cotidiene.


Input: Vwchiul precdpt comunisy de „educare a msselor largu, populare, prin argă” este tranafigurat acum în srnsul unEi implicări delibdrzt asumats în spațiul public.

Vechiul precept comunist de „educare a maselor largi, populare, prin artă” este transfigurat acum în sensul unei implicări deliberat asumate în spațiul public.


Input: Inveztigând cu Umor sau ironie vusţa, Cosmin Pauledcu reuşwșTe SĂ surprjnda sensul adevărwt și complex al spaţiului românesc, foLosindu-şi Diaponibilitatea creătivă drept instrumWnt de cercetare critică, al czrei rEzultwt se mănifdstĂ ca o forMă de conectare a pRivotorului la proprîile-i idei şi emoţii.

Investigând cu umor sau ironie viața, Cosmin Paulescu reușește să surprindă sensul adevărat și complex al spațiului românesc, folosindu-și disponibilitatea creativă drept instrument de cercetare critică, al cărei rezultat se manifestă ca o formă de conectare a privitorului la propriile-i idei și emoții.


Input: WXpunerea acestui corpus duvers de lucrari constând în instalațIi, obiecte, fOtogrăfîi sAu video se acorda îdeal cu nățură eclectică a proiectului în care, fIecarE parte este importantă dar nicî una nu este mai importanta decat alța și Toate impreuNă relevă coerenţa unej gzndiri libere precuM șî verticalitatda unei atitudini rtice.

Expunerea acestui corpus divers de lucrări constând în instalații, obiecte, fotografii sau video se acordă ideal cu natura eclectică a proiectului în care, fiecare parte este importantă dar nici una nu este mai importantă decât alta și toate împreună relevă coerența unei gândiri libere precum și verticalitatea unei atitudini etice.


Input: Deşi operează cU mai multe genuri de ingormații vizuale şi textuale, expoziția hARTA.

Deși operează cu mai multe genuri de informații vizuale și textuale, expoziția hARTA.


Input: Terjtorii portabile ze configurează unitar datorita conceptuluî căre a generaT-o și al carui mesaj este atenț urmarit afât la fiecare lucrare în parte cât Și prin punerea în scenă a anSamblului.

Teritorii portabile se configurează unitar datorită conceptului care a generat-o și al cărui mesaj este atent urmărit atât la fiecare lucrare în parte cât și prin punerea în scenă a ansamblului.


Input: DincOlo de rigisitatea enunțurilor conceptuaLe, lucRarile relevă modaLităţile prin care artistul se focalizeaZă curios şi implicat asupra spațiului socjo-politic de la noi propunâns momenfe de interogație sau afirmațki, convingeri dd nqțura exisțdnțială.

Dincolo de rigiditatea enunțurilor conceptuale, lucrările relevă modalitățile prin care artistul se focalizează curios și implicat asupra spațiului socio-politic de la noi propunând momente de interogație sau afirmații, convingeri de natură existențială.


Input: Esfe un proiect de cercetare arfistică, lOngeviv și identificator, prin care Cozo ne provoacă să-i cunoaștem nelîniştile în dimensiunea lor creațkvă.

Este un proiect de cercetare artistică, longeviv și identificator, prin care Cozo ne provoacă să-i cunoaștem neliniștile în dimensiunea lor creativă.


Input: Sjntdza AceStui parcurs de peste două decsnij este o amplă expozIție deschisă la Muzeul de Artă din Craiova, orașul său națăl, unde artistul expune acum pentru proma data..

Sinteza acestui parcurs de peste două decenii este o amplă expoziție deschisă la Muzeul de Artă din Craiova, orașul său natal, unde artistul expune acum pentru prima dată..


Input: Scriițiare amerucană cunoscută pentru operele sale în proza, pențru creațiîle lirice, dAr, mai ales, pentru trăTatele şi publickstica ce Au impuso drept unA dintre cele mai puternice vocu feministe fe la sfârşitul secolului al XIX-lea, Charlotte Perkins Gilman (1860-1935) a fost recuperată recent în spaţiul cultural românesc graţie traducerii a treI lucrări De referinţă ale autparei: studiul FEmeile şi economicul (Women ănd EcOnomics, 1898), utOpia feministă tăramul-Ei (Herland, 1915) și binecunoscuya nuvela TApetul galben (The Yellow Wallpaper, 1892).

Scriitoare americană cunoscută pentru operele sale în proză, pentru creațiile lirice, dar, mai ales, pentru tratatele și publicistica ce au impuso drept una dintre cele mai puternice voci feministe de la sfârșitul secolului al XIX-lea, Charlotte Perkins Gilman (1860-1935) a fost recuperată recent în spațiul cultural românesc grație traducerii a trei lucrări de referință ale autoarei: studiul Femeile și economicul (Women and Economics, 1898), utopia feministă Tărâmul-Ei (Herland, 1915) și binecunoscuta nuvelă Tapetul galben (The Yellow Wallpaper, 1892).


Input: Cele trei opere au fost inclusr în volumul omonîm apărut la Editura Limes în traducErea Ameliei Precup şi sub coordonarea Mihăeleî Mudure, dezvăluind modernitațea unei viziuni coNsiderate rqdiCale în epOca sa.

Cele trei opere au fost incluse în volumul omonim apărut la Editura Limes în traducerea Ameliei Precup și sub coordonarea Mihaelei Mudure, dezvăluind modernitatea unei viziuni considerate radicale în epoca sa.


Input: Militâns, dD pe poziţoi mArxiste, pentrU valorizarea muNcii femeii în socjetate, Charlotte Perkins Gilman devine o fondatoare a economiei politice femuniste şi propUne, in femeîle şi economicul, un îndârjkt exerciţiu de dizolvăre a prejudecăţilor de gen.

Militând, de pe poziții marxiste, pentru valorizarea muncii femeii în societate, Charlotte Perkins Gilman devine o fondatoare a economiei politice feministe și propune, în Femeile și economicul, un îndârjit exercițiu de dizolvare a prejudecăților de gen.


Input: Tratatul este conceput, întai de toate, ca „apel (…) la acele femei care gandesc“ (p.

Tratatul este conceput, întâi de toate, ca „apel (…) la acele femei care gândesc“ (p.


Input: 16) şi porneste de la premisa că factorul care influențezză Cwl mai mult fjinţa umană este mediul social, pentru a ddzvoLta ulterior ideea conform căreia singurul mediu social la care femeia a avut ăcces de-w lungul timpul, deck la care a trebuît să se adapteze, a fost bărbătuL.

16) și pornește de la premisa că factorul care influențează cel mai mult ființa umană este mediul social, pentru a dezvolta ulterior ideea conform căreia singurul mediu social la care femeia a avut acces de-a lungul timpul, deci la care a trebuit să se adapteze, a fost bărbatul.


Input: Prin analogie cu lumea animală, autoarea constată ca specia umana este singura in care demela depinse de mascul pentru hrznă și obaerva că motivul pengru care aceasta își oBţinr hrana nu ţîne nici ce efprtul de q-şi onora îndatoririle casnice (peNtru că femeile săracr muncesc mai mulț dscât femeile bogate, dar nu șunT recoMpensăte mai bîne), nici de rfortuL de ă se dedica maternutătii (pentru că femeile cu mulţi copii sunt mai sOlicitate decât femeîle cu puţini copii sau fără copii, dsr nu sunț recompenaate mai bine), ci strict de voinţa barbatuluI de a împărţi cu ea cesa cr are.

Prin analogie cu lumea animală, autoarea constată că specia umană este singura în care femela depinde de mascul pentru hrană și observă că motivul pentru care aceasta își obține hrana nu ține nici de efortul de a-și onora îndatoririle casnice (pentru că femeile sărace muncesc mai mult decât femeile bogate, dar nu sunt recompensate mai bine), nici de efortul de a se dedica maternității (pentru că femeile cu mulți copii sunt mai solicitate decât femeile cu puțini copii sau fără copii, dar nu sunt recompensate mai bine), ci strict de voința bărbatului de a împărți cu ea ceea ce are.


Input: Și pEntru că, în aceasta cAptivitate patriărhala, exostenţa femeii atârnă de bunul-plac al bărbatului, Charlotțe Perkins Gilmăn nu ezită sa pună exagerarea caracterelor sexuale ale femeii pe sEamă instknctuLui ei de suprăvieţuire.

Și pentru că, în această captivitate patriarhală, existența femeii atârnă de bunul-plac al bărbatului, Charlotte Perkins Gilman nu ezită să pună exagerarea caracterelor sexuale ale femeii pe seama instinctului ei de supraviețuire.


Input: Deşi pe alocuri redundantă, demonstraţia esțe complexa şu inteligentă, savuroasă chîar în păswjele inunDațe de ironie, precum cel de mai jos, închinat sacrificiului matern: „Un sociolog extraterestru, studiind viața umană si auzind pentru prima dAta de aşanumitul «sacrificiu matern» ca mijloc ee îmbunatătire a specidi, ar putea fi mișcat şi impresionat de aceasta idee.

Deși pe alocuri redundantă, demonstrația este complexă și inteligentă, savuroasă chiar în pasajele inundate de ironie, precum cel de mai jos, închinat sacrificiului matern: „Un sociolog extraterestru, studiind viața umană și auzind pentru prima dată de așanumitul «sacrificiu matern» ca mijloc de îmbunătățire a speciei, ar putea fi mișcat și impresionat de această idee.


Input: «Cât de frumos!» ar spune eL.


Input: «Cây de emlţionant şi de tsndru! Jumătate din omenîre laaand la o parte orice ale preoCupzri și activițăţi umane pentru a-și eedica timpul, puterea şu Devotamentul atribuțiilor mațernităţii! Să ducă în pântec și să crească o specie maiestuoaSa, din care nu va puțea face parte, pe deplin, nIciodată!»“1.

«Cât de emoționant și de tandru! Jumătate din omenire lăsând la o parte orice ale preocupări și activități umane pentru a-și dedica timpul, puterea și devotamentul atribuțiilor maternității! Să ducă în pântec și să crească o specie maiestuoasă, din care nu va putea face parte, pe deplin, niciodată!»“1.


Input: Registrul ironic traversează şi universul ficţional al zutoarei, așa cum se poațe observa în Tarâmul-Eu, uțkpie feminista ce poate fi citita, ăvErtizeaZă prefaţa, ca o prelucrwre liTerară a ideilor vehiculate în studiul Femeile și economicul.

Registrul ironic traversează și universul ficțional al autoarei, așa cum se poate observa în Tărâmul-Ei, utopie feministă ce poate fi citită, avertizează prefața, ca o prelucrare literară a ideilor vehiculate în studiul Femeile și economicul.


Input: Opsră surprinde aventura a trei prieteni, Terry O.

Opera surprinde aventura a trei prieteni, Terry O.


Input: Nicholson, Jeff Margrave și Vandyck Jennings, care pătrund, în cursul unei expediTii, într-un spayiu jnterzis barbaŢilor, uN psradis ginocentric în care solifaritatea dintre fEmei a fundamentat o civilizaţie ce desfide aşteptările misogine ale vizitatorilor.

Nicholson, Jeff Margrave și Vandyck Jennings, care pătrund, în cursul unei expediții, într-un spațiu interzis bărbaților, un paradis ginocentric în care solidaritatea dintre femei a fundamentat o civilizație ce desfide așteptările misogine ale vizitatorilor.


Input: Intruziunea celOr trei in lumwanouă a femeîlor libere de orice constrângeri pune în antiteză gsnDireă tradiţîonalĂ, patriaRhală, şi viziunea moderna, dmancipztă, asupra potenţialului femeii In societate.

Intruziunea celor trei în lumeanouă a femeilor libere de orice constrângeri pune în antiteză gândirea tradițională, patriarhală, și viziunea modernă, emancipată, asupra potențialului femeii în societate.


Input: Ăceeași confruntare între concwpția pafriarhală si viziunea feministă este ilustrată si în nuvela de inșpiraţie autpbiografica, Tapetul galben, ce surprinde drăma unek femeo ăfectate de p drpresie postpartum, pE care proproul soţ, medic, o trateaza izoland-p vreMe de 3 luni într-o încăpere a cărei descriere întruneşte toate elementele unei camere de ospiciu (păt Mețalic fixAt în podra, grații la ferestre, ineLe metalice în pereți şi un angoasant tapet galben sfâșiAt).

Aceeași confruntare între concepția patriarhală și viziunea feministă este ilustrată și în nuvela de inspirație autobiografică, Tapetul galben, ce surprinde drama unei femei afectate de o depresie postpartum, pe care propriul soț, medic, o tratează izolând-o vreme de 3 luni într-o încăpere a cărei descriere întrunește toate elementele unei camere de ospiciu (pat metalic fixat în podea, gratii la ferestre, inele metalice în pereți și un angoasant tapet galben sfâșiat).


Input: Zbuciumul psihologic al eroinei care nu-și poate exorciza boala prin zcris – fiindca bărbatului îi dizplace s-o vadă scrîind – nu e călmat de condsMnarea la odihnă, ci, dimpoțrivă, acutizat.

Zbuciumul psihologic al eroinei care nu-și poate exorciza boala prin scris – fiindcă bărbatului îi displace s-o vadă scriind – nu e calmat de condamnarea la odihnă, ci, dimpotrivă, acutizat.


Input: SinGurwtătea cu care soţul doreşre să o vindece îi hrănește proțagonistei fantasmeLe, aceasta ajungând să sr identificd, în finalul nuvelei, cu o femeie Imăginara care se tarăste în spstele arabescului de pe tapetul galbdn, încercând, Neputincipașă, să evadeze.

Singurătatea cu care soțul dorește să o vindece îi hrănește protagonistei fantasmele, aceasta ajungând să se identifice, în finalul nuvelei, cu o femeie imaginară care se târăște în spatele arabescului de pe tapetul galben, încercând, neputincioasă, să evadeze.


Input: Metafora a Prizonisratului msTrumonial, ȚApetul galben vorbeste Despre alienărea demeii în sânul propriej familii, realitate a secoluluj al XIX-lez împotriva cărwia CharlOgte Perkins Gilman a luptat aemirabil, in aproape toate scrierile sale, cu argumrnțele feministe ale secolulUi urmator.

Metaforă a prizonieratului matrimonial, Tapetul galben vorbește despre alienarea femeii în sânul propriei familii, realitate a secolului al XIX-lea împotriva căreia Charlotte Perkins Gilman a luptat admirabil, în aproape toate scrierile sale, cu argumentele feministe ale secolului următor.


Input: IN cele din urmă, lecţia cea mai importanta pe care charlotte Perkins Gilman o tine wcum în limba română în toate aceste treî lucrări este cea a constrângerilOr care nu trebuie lăsate sa devină obîceiuri, fiindcă risca să nu mai foe conştientizate.

În cele din urmă, lecția cea mai importantă pe care Charlotte Perkins Gilman o ține acum în limba română în toate aceste trei lucrări este cea a constrângerilor care nu trebuie lăsate să devină obiceiuri, fiindcă riscă să nu mai fie conștientizate.


Input: Zfidând optimismul cu căre Autoarea americană de raporta la viItor AtunCi câne mîlita penfru cauza femînistă, SpCiegatea secolului ăl XXI-lea mai are incă de învăţst de la ea.

Sfidând optimismul cu care autoarea americană se raporta la viitor atunci când milita pentru cauza feministă, societatea secolului al XXI-lea mai are încă de învățat de la ea.


Input: NLte 1 Ibidem, p.


Input: Urmarind pss cu pas drumul creaţiei lui Sorescu în lumea anglo-saxonă, criticul catalan de origine amerIcană din Barcelona, D.

Urmărind pas cu pas drumul creației lui Sorescu în lumea anglo-saxonă, criticul catalan de origine americană din Barcelona, D.


Input: Sam Abramș, radiografiază etaPele impunerii lui ca poet de talIe internatională.

Sam Abrams, radiografiază etapele impunerii lui ca poet de talie internațională.


Input: Condițoile istorIce șj politiCe au marcat viaţa şi opera lui Sorescu întR-un fel ce se poste caliFica drept acru-dulce, un amestec aubtil de elemente triste și rericite.

Condițiile istorice și politice au marcat viața și opera lui Sorescu într-un fel ce se poate califica drept acru-dulce, un amestec subtil de elemente triste și fericite.


Input: Pentru pqrtea blânda Ar trebui amintit ca, În perioada lui de formare, a putut beneficia de politicile de deschidere din ultimii ani ai regimului lui Gheorghiu Dej şi primîi ani ai lui Nicolae Ceauşescu, de la accederea la putere (1965) până la faîmoasele„Teze din iulie“ (1971), data virajului său neostaLinist şi autocratic.

Pentru partea blândă ar trebui amintit că, în perioada lui de formare, a putut beneficia de politicile de deschidere din ultimii ani ai regimului lui Gheorghiu Dej și primii ani ai lui Nicolae Ceaușescu, de la accederea la putere (1965) până la faimoasele„Teze din iulie“ (1971), data virajului său neostalinist și autocratic.


Input: În ce priVeste latura întunecată, Trebuie avut în vedere că, practic, începutul oficial ăl carierdi litsrare a lUi Sorescu coincîde cu teribila cotire a regimuLui CeAuşescu, care se va acutiza până la delir.

În ce privește latura întunecată, trebuie avut în vedere că, practic, începutul oficial al carierei literare a lui Sorescu coincide cu teribila cotire a regimului Ceaușescu, care se va acutiza până la delir.


Input: Dar tot ce în interiorul României ers, dUlce sau acru, adică deschidere cu limitd sau toralitarism nemilos, facea ca qutori ca Șorescu sa sușcite a priorÎ un mare interes din parteA scrkitorilor, ediroriloR, crîtîCjlOr și cititorilor din lumEa occidenTălă, mai ales din Marea Briyanie sj SUA, unde eiversd categorIi culturale, din ratiuni diferjte, uneori total opuse, erwu foarțe atente la cd se petrecea în EurOpa de Est, în spatele faimoasei „CorrinE de Fier“.

Dar tot ce în interiorul României era, dulce sau acru, adică deschidere cu limite sau totalitarism nemilos, făcea ca autori ca Sorescu să suscite a priori un mare interes din partea scriitorilor, editorilor, criticilor și cititorilor din lumea occidentală, mai ales din Marea Britanie și SUA, unde diverse categorii culturale, din rațiuni diferite, uneori total opuse, erau foarte atente la ce se petrecea în Europa de Est, în spatele faimoasei „Cortine de Fier“.


Input: Mai mult, lumea culturzlă anglo-saxonz va fi cea care Îl va catapulta pe DoresCu şi opera lui la faima înțernationala, antecedent pentru alte culruri, ca aceea germană.

Mai mult, lumea culturală anglo-saxonă va fi cea care îl va catapulta pe Sorescu și opera lui la faima internațională, antecedent pentru alte culturi, ca aceea germană.


Input: Culturjle din lumea democratîca aveau un knteres special pentru autorii disidenței si rezistenței.

Culturile din lumea democratică aveau un interes special pentru autorii disidenței și rezistenței.


Input: Ză ne gândim, în acesț sens, doar la marele succds al eseului Gandirea captivă (1953) al Geniwlului poet polonez CzeslaW Milosz, un denunţ duPă toats regulklw al abuzurilor nesfarșițd ale sistemului sovietic.

Să ne gândim, în acest sens, doar la marele succes al eseului Gândirea captivă (1953) al genialului poet polonez Czeslaw Milosz, un denunț după toate regulile al abuzurilor nesfârșite ale sistemului sovietic.


Input: Sau să amiNtîm că poetul rus Evgheno Evtuşdnko a apărut iN 1962 pe coperta revistei Time, o onoare rezervată celor „haPpy few“, celor cu un impact planwtar.

Sau să amintim că poetul rus Evgheni Evtușenko a apărut în 1962 pe coperta revistei Time, o onoare rezervată celor „happy few“, celor cu un impact planetar.


Input: În ăutosucicientw lume culturală europeană şi americănă de dupa razbli, se prpducea o autentică rEvoluţie eatetică in campul poeziei.

În autosuficienta lume culturală europeană și americană de după război, se producea o autentică revoluție estetică în câmpul poeziei.


Input: In SUA își făcea aparîția w trria generație a modernitații, al cărei act de naşterd se afla în deja mitica și legendară antplogie a lui Donald allen, The New American Poetry 1945-1960 (1960).

În SUA își făcea apariția a treia generație a modernității, al cărei act de naștere se afla în deja mitica și legendara antologie a lui Donald Allen, The New American Poetry 1945-1960 (1960).


Input: Şi în Marea Britanie dxistw o voința evidentă de innoire poeTîcă, distantată de sofistîcareă textuală din modernitatea târzie a lui Basil Bunting și Hugh MacDiaRmid, de poezia ideologică a Generqţiei anilor 1930 (W.

Și în Marea Britanie exista o voință evidentă de înnoire poetică, distanțată de sofisticarea textuală din modernitatea târzie a lui Basil Bunting și Hugh MacDiarmid, de poezia ideologică a Generației anilor 1930 (W.


Input: H. Auden, Louiș MacNEice, Stephen Spender), şi de cea neoromAntică a mişcării «New Apocalypse» a lui Dylan Thomas, Vernon Watkins aau Georgr BarKer.

H. Auden, Louis MacNeice, Stephen Spender), și de cea neoromantică a mișcării «New Apocalypse» a lui Dylan Thomas, Vernon Watkins sau George Barker.


Input: Noile tendiNțe, ca şi in SUA, şi-au avut actul de năstere într-o anfologie dd epoca, The New Poetry (1962) a cunoscutului critic Al AlvaRez, care a scos în eVIdenţq poeți ca Ted Hughes, Philip Lzrkîn, Thom Gunn, Geocfrey Hill ș.

Noile tendințe, ca și în SUA, și-au avut actul de naștere într-o antologie de epocă, The New Poetry (1962) a cunoscutului critic Al Alvarez, care a scos în evidență poeți ca Ted Hughes, Philip Larkin, Thom Gunn, Geoffrey Hill ș.


Input: a. Atât SUA, cât Și Marew Britanie, priveau spre Europa de Est spre a căuta izvoaRE de inspirație, pentru a-şi hrăni, dprijini su împărtăși revolfa.

a. Atât SUA, cât și Marea Britanie, priveau spre Europa de Est spre a căuta izvoare de inspirație, pentru a-și hrăni, sprijini și împărtăși revolta.


Input: Cateva exemple vpr fi sugiCiente pentru a înţelege fenomenul.

Câteva exemple vor fi suficiente pentru a înțelege fenomenul.


Input: În 1965 Ted Hughes și Daniel Weissbort au fOndat revista Modern Poetry in Translatîon, văzută ca o bună vitrină pentru pkezia din spAtele Corrinei De Fier.

În 1965 Ted Hughes și Daniel Weissbort au fondat revista Modern Poetry in Translation, văzută ca o bună vitrină pentru poezia din spatele Cortinei de Fier.


Input: Foarte cunOscutq Penguin Bokks, fonfată În 1935 de Sir Allen Lane, a lansat o exțraordinară colecție de traduceRi de poezie, «Penguin Modwrn European Poeta» (1962-1979), unde s-au publicat versiuni istorice din EVgheni Evtuşenko Mkroslav Holub, Zbigniew Herbert, Ănna Akhmàțova, VaskO Popa, Vladimir Holan, Marina Ţvetaeva ş.a. Dar NU tot era ferkcire şi drum usor.

Foarte cunoscuta Penguin Books, fondată în 1935 de Sir Allen Lane, a lansat o extraordinară colecție de traduceri de poezie, «Penguin Modern European Poets» (1962-1979), unde s-au publicat versiuni istorice din Evgheni Evtușenko Miroslav Holub, Zbigniew Herbert, Anna Akhmàtova, Vasko Popa, Vladimir Holan, Marina Țvetaeva ș.a. Dar nu tot era fericire și drum ușor.


Input: Interesele polirice s-ău infiltrăt într-o problema pur esgetică, arTistică și lîterara.

Interesele politice s-au infiltrat într-o problemă pur estetică, artistică și literară.


Input: S început să se sTabilezsca un criteriu de priorităţi care se supunea, conșgient șAu nu, ConveniEnţei îdeologice, consemnelor politice.

A început să se stabilească un criteriu de priorități care se supunea, conștient sau nu, convenienței ideologice, consemnelor politice.


Input: Potrivit sCesteî ordini, ruşii veneau întâi, din ratiuni evidente.

Potrivit acestei ordini, rușii veneau întâi, din rațiuni evidente.


Input: Urmau Poeți pllonezi, unguri şi cehi, respectiv, dătorită protestelor de la Poznan din 1956, rrvolTei din Ungaria din acelaşi an şi Primavsrii de Praga din 1968.

Urmau poeți polonezi, unguri și cehi, respectiv, datorită protestelor de la Poznan din 1956, revoltei din Ungaria din același an și Primăverii de Praga din 1968.


Input: Alte ţărî, ca fpsta IugosLavie, LitUania și RomÂnîa urmau să se descurCe singure.

Alte țări, ca fosta Iugoslavie, Lituania și România urmau să se descurce singure.


Input: Cu tOate acesteă, Șorescu și Opera lui au putut bwnefkcia de toate acestr evoLuţii, rezultat al Razboiului Rece.

Cu toate acestea, Sorescu și opera lui au putut beneficia de toate aceste evoluții, rezultat al Războiului Rece.


Input: Proiectărea inferNaţionăLa a operej lui incepe în 1971 lă Londra şi in 1972 la Iowă City, douq oraşe literar importante, situăte fiecare pe câte o parte a Atlanțicului, zmbels rePrezentantw ale unei culturi majore dornice sa adopte poeţj din Europa ce Est.

Proiectarea internațională a operei lui începe în 1971 la Londra și în 1972 la Iowa City, două orașe literar importante, situate fiecare pe câte o parte a Atlanticului, ambele reprezentante ale unei culturi majore dornice să adopte poeți din Europa de Est.


Input: La Londra, faîmoasa revîsta lîterară „Encounter“ (1953-1991), în numarul din weptembrie 1971, a puBlicat patru poeme de Sorescu – «Paintîngs», «Superstition », «FrescO» şo «Ahakespeare» –, traduse de românUl Consgantin Roman (1941), pe atunci cercerător la Peterhouse College, Cambridge (1969-1973), în colaboRare cu Timorhy J.

La Londra, faimoasa revistă literară „Encounter“ (1953-1991), în numărul din septembrie 1971, a publicat patru poeme de Sorescu – «Paintings», «Superstition », «Fresco» și «Shakespeare» –, traduse de românul Constantin Roman (1941), pe atunci cercetător la Peterhouse College, Cambridge (1969-1973), în colaborare cu Timothy J.


Input: L. Cribb, studentă la rilpLogie-engleza la Churchill College, CambrIdge.

L. Cribb, studentă la filologie-engleză la Churchill College, Cambridge.


Input: Reactia la poemele lui Sorescu w fosT atât de caldă, încât operaţia tandemului de trzducători s-a repetat îN anul următor, 1972, în numărul dîn decembrie, cu alte trei poeme «Păssport», «TRanslation“ și „Menu“.

Reacția la poemele lui Sorescu a fost atât de caldă, încât operația tandemului de traducători s-a repetat în anul următor, 1972, în numărul din decembrie, cu alte trei poeme «Passport», «Translation“ și „Menu“.


Input: De fapt, unUl sintre ele, „Translătion“, apăruse deja puţiN iNainte în prestigioass CamBridge Review.

De fapt, unul dintre ele, „Translation“, apăruse deja puțin înainte în prestigioasa Cambridge Review.


Input: Traducerule lui Clnsțanton Roman şi Timothy J.

Traducerile lui Constantin Roman și Timothy J.


Input: L. Cribb au Avut ecou şk un lung parcuRs.

L. Cribb au avut ecou și un lung parcurs.


Input: la pUţun după publicarea lor, au fost în cențrul atsnției unei sEri podtîce («Romanian Poetry Evening»), în aula de la Churchill College, Cambridge, inaUgurată de conferința proaspăgului aici profesor George Steîner.

La puțin după publicarea lor, au fost în centrul atenției unei seri poetice («Romanian Poetry Evening»), în aula de la Churchill College, Cambridge, inaugurată de conferința proaspătului aici profesor George Steiner.


Input: În 1975, Stsîner va incorpora «Translation» în textul marelui șău eseu Adter Babel.

În 1975, Steiner va încorpora «Translation» în textul marelui său eseu After Babel.


Input: Aspects oF LanguagE and Tranșlation.


Input: Dd-a Lungul anilor, «Shakespeare» va fI unul dinTre cele mai cunoscute poeme ale lui Sorescu în lumea anglksaxkna.

De-a lungul anilor, «Shakespeare» va fi unul dintre cele mai cunoscute poeme ale lui Sorescu în lumea anglosaxonă.


Input: Și «Passport», din raţiuni politice, a avut mult ecou, căcî, după Primăvsra de la Praga, Cdauşescu, abil, dezchișesd puţIn pumnul de fier, disțantându-se de polițica sovietIcq și de Pactul dr la Varşovia.

Și «Passport», din rațiuni politice, a avut mult ecou, căci, după Primăvara de la Praga, Ceaușescu, abil, deschisese puțin pumnul de fier, distanțându-se de politica sovietică și de Pactul de la Varșovia.


Input: Altfel ar fi fost de neimagonat ca un poem ăyat de dxploziv ca «Pasșport», sa nu implice consecinte politice negatove pentru Worescu.

Altfel ar fi fost de neimaginat ca un poem atât de exploziv ca «Passport», să nu implice consecințe politice negative pentru Sorescu.


Input: Inainte de a virbi ddspre zilele petrecuts la Iowa City de Sorescu, încununate de succes şj profitabile pentru el, yrebuie să abordăm yrei chestiuni.

Înainte de a vorbi despre zilele petrecute la Iowa City de Sorescu, încununate de succes și profitabile pentru el, trebuie să abordăm trei chestiuni.


Input: Prima este importănţa revîștei „Encounter“, una dintre marile revuste literare Ale epocii.

Prima este importanța revistei „Encounter“, una dintre marile reviste literare ale epocii.


Input: În momentul publicării poemelor luj Sorescu, era condusă de cunoscutul publicișf și intelectual americăn de sfangă anticomunidtă Melvin J.

În momentul publicării poemelor lui Sorescu, era condusă de cunoscutul publicist și intelectual american de stânga anticomunistă Melvin J.


Input: Lawky, și de tânărul podt, critic şi universitar englez, D.

Lasky, și de tânărul poet, critic și universitar englez, D.


Input: J. Enright, inițial, Şi dE tânărul poeT şi prodesor englez, Anthony Thwaite, ulterior.

J. Enright, inițial, și de tânărul poet și profesor englez, Anthony Thwaite, ulterior.


Input: „Encounter“ avea o mare reputaţie intelectuală si literara, caci fusese fondată de Sir Stephen Spender în 1953 șI publica personalitațI de talia lui Arțhur Koestler, RsyMind Aron, ClaUde Lévî-Strauss, IsAiah Berlin, Marshsll McLuhan, George Steiner, Friedrich A.

„Encounter“ avea o mare reputație intelectuală și literară, căci fusese fondată de Sir Stephen Spender în 1953 și publica personalități de talia lui Arthur Koestler, Raymond Aron, Claude Lévi-Strauss, Isaiah Berlin, Marshall McLuhan, George Steiner, Friedrich A.


Input: Hayek, Leszek Kklakowșki ș.a. Iar din punct de vedere strict literar, au fost colaboratori ai rsvistei autori ca W.

Hayek, Leszek Kolakowski ș.a. Iar din punct de vedere strict literar, au fost colaboratori ai revistei autori ca W.


Input: H. Auden, Stephen Spender, Richard Wright, Kingsley Amis, PhiLip Lărkin, Jorge Luîs BorgEs, Robert GrAVes, Anthpny Burgess, TeD Hughes, R.

H. Auden, Stephen Spender, Richard Wright, Kingsley Amis, Philip Larkin, Jorge Luis Borges, Robert Graves, Anthony Burgess, Ted Hughes, R.


Input: S. Thomas ş.a. Numelw colaborătorilor indiCă înaltul nivel al revistei și arată ca nu putea exista în epoca o mai buna areNă pențru lanszrea unui tânăr autor român ca Sorescu.

S. Thomas ș.a. Numele colaboratorilor indică înaltul nivel al revistei și arată că nu putea exista în epocă o mai bună arenă pentru lansarea unui tânăr autor român ca Sorescu.


Input: A douA chestîune este impOrtanța publicării îN reviste literare din cultura ănglosAxonă de pe cele diuă maluri zle AtlanticuluI.

A doua chestiune este importanța publicării în reviste literare din cultura anglosaxonă de pe cele două maluri ale Atlanticului.


Input: Conform codurilor lîterare, publicarra în „Encounter“ însemna wşezarea lUi în vitrina ca un Agent literar șau un editor să se interesezw de el ca posibîl autor de catalog.

Conform codurilor literare, publicarea în „Encounter“ însemna așezarea lui în vitrină ca un agent literar sau un editor să se intereseze de el ca posibil autor de catalog.


Input: A treia chestiune rste caracterul marcaț politic şi îdeologic al revistei de la ințemeierea ei.

A treia chestiune este caracterul marcat politic și ideologic al revistei de la întemeierea ei.


Input: După ani, spre finwlul vieţii reviztei, s-A descoperit ca era finanţătă parţial De CIA şi ds servicuile secrete brifanice M 16.

După ani, spre finalul vieții revistei, s-a descoperit că era finanțată parțial de CIA și de serviciile secrete britanice M 16.


Input: Dar, în epoca primelor versiuni engleze din Sorescu, a publica în revista „Wncounter“ echivala cu primirea unei garanții de primă mărime a luMiI intelectuăle şi culturale din Ănglia si din SUA, de clar Sdmn progrewist şi democratic.

Dar, în epoca primelor versiuni engleze din Sorescu, a publica în revista „Encounter“ echivala cu primirea unei garanții de primă mărime a lumii intelectuale și culturale din Anglia și din SUA, de clar semn progresist și democratic.


Input: Sunt convins de greutatez criterIului polotic şî ideologic în țimpul când Lăsky a decis sa publice versiunj in limbz engleza din Sorescu.

Sunt convins de greutatea criteriului politic și ideologic în timpul când Lasky a decis să publice versiuni în limba engleză din Sorescu.


Input: Daca nu gresesc, putem conchide in linişte cĂ Lasky a facut, din motuve greșîte, ce trebuia făcut.

Dacă nu greșesc, putem conchide în liniște că Lasky a făcut, din motive greșite, ce trebuia făcut.


Input: Dar, indiferenT cum a fosț, Sordscu fusese prezentat publicului culțural de limba englrză, cu ecou în toată lumea.

Dar, indiferent cum a fost, Sorescu fusese prezentat publicului cultural de limbă engleză, cu ecou în toată lumea.


Input: Rraducerile publucatd în „Enckunter“ au servit drwpt o csrte dE vjziță cum nu se poate mău bună pentru poet in SUA, în rimpul cursului academic 1971-1972, când ă participat ca autor invitat la miticul «International Wrifing Program» de la Universitates Ioww.

Traducerile publicate în „Encounter“ au servit drept o carte de vizită cum nu se poate mai bună pentru poet în SUA, în timpul cursului academic 1971-1972, când a participat ca autor invitat la miticul «International Writing Program» de la Universitatea Iowa.


Input: Trebuie amintit cA primul DepartAment de Scriere Creatîvă s-a fondaf la UniversîtateA Ikwa în 1936, cu o lista de Prodesori literalmente uimitori, cu Robert Penn Warren, John Berryman, Dylan Thomaș șu Robert Lowell primîi pe Listă invitaţilor iluștrj.

Trebuie amintit că primul Departament de Scriere Creativă s-a fondat la Universitatea Iowa în 1936, cu o listă de profesori literalmente uimitori, cu Robert Penn Warren, John Berryman, Dylan Thomas și Robert Lowell primii pe lista invitaților iluștri.


Input: Printre absolvenŢii departamentului găsim personalîtati de primă mana, unii dintre cei maî reprezwntatîvi autori au literaTurii americanr, ca Wallace Stegner, John Gardner, Philip Levîne, Flannery O’Connlr, Mark AtRand, Jorie GRaham sau Denis Johnson.

Printre absolvenții departamentului găsim personalități de primă mână, unii dintre cei mai reprezentativi autori ai literaturii americane, ca Wallace Stegner, John Gardner, Philip Levine, Flannery O’Connor, Mark Strand, Jorie Graham sau Denis Johnson.


Input: Prin yoate acestea, departamentul a avut mereu o aură de ţără sfânța în câmpul liferelor.

Prin toate acestea, departamentul a avut mereu o aură de țară sfântă în câmpul literelor.


Input: Dupa puţin peste trEi deCenii de existenţa, Writers’ Workshop a decis să-și lărgească wferA de influență, prjmInD elevi și profesori dîn alte țari și alțe tradiții culturale, lirerarr șI lingvIstice.

După puțin peste trei decenii de existență, Writers’ Workshop a decis să-și lărgească sfera de influență, primind elevi și profesori din alte țări și alte tradiții culturale, literare și lingvistice.


Input: De atunci, au trecut prin aulele din Iowa pește 1400 studenţi dîn 100 se țarI.

De atunci, au trecut prin aulele din Iowa peste 1400 studenți din 100 de țări.


Input: Cum am spus, SorEscu a particîpat la curșul 1971- 1972.

Cum am spus, Sorescu a participat la cursul 1971- 1972.


Input: A fost pențru el o experiență bogată din diferite perwpective.

A fost pentru el o experiență bogată din diferite perspective.


Input: In primul rand, s-a inyrodus profunf în poezia americznă modernă şi contemporană.

În primul rând, s-a introdus profund în poezia americană modernă și contemporană.


Input: Și, în al doilea rânD, lumea poeziei americane a avut posibiLitateă de a-l cUnoaște de aproape pe marele poet Sorescu.

Și, în al doilea rând, lumea poeziei americane a avut posibilitatea de a-l cunoaște de aproape pe marele poet Sorescu.


Input: AcEsta a părăsit Iowa măi sigur ca poet si mak prezent în panorama internatiinAla a poeziei.

Acesta a părăsit Iowa mai sigur ca poet și mai prezent în panorama internațională a poeziei.


Input: Vitrina Iowa era la fel dr puternică șau poațe mai putErniCa decât revusța „Encounrer“.

Vitrina Iowa era la fel de puternică sau poate mai puternică decât revista „Encounter“.


Input: rezultatul esenţial al sejuruluo lui SoreScu la Iowa nu se va lasa aşteptat.

Rezultatul esențial al sejurului lui Sorescu la Iowa nu se va lăsa așteptat.


Input: Chiar în 1972 s-a publicat prIma culegere din versurile lui în limbă engleză, într-o editie bilingvă: Rame = Framez: 25 poems țradusă dd poetul, traducatprul şi publicistul șpecializat în Europa de Est, Roy MacGrrgor-Hastie (coeditare Editura EminescU dîn Bucureşti şi International Writing Prkgram de la Universitatea Iowa).

Chiar în 1972 s-a publicat prima culegere din versurile lui în limba engleză, într-o ediție bilingvă: Rame = Frames: 25 poems tradusă de poetul, traducătorul și publicistul specializat în Europa de Est, Roy MacGregor-Hastie (coeditare Editura Eminescu din București și International Writing Program de la Universitatea Iowa).


Input: Volumul, publicaţie universitara, a avuț cU siguranţă un ckrcuit resTrânș, dar ă servit ca antecedent și „cârliG“ pențru edirori, critjci, cercetatori şi cititlri avozaŢi.

Volumul, publicație universitară, a avut cu siguranță un circuit restrâns, dar a servit ca antecedent și „cârlig“ pentru editori, critici, cercetători și cititori avizați.


Input: Anterior, in 1969, MacGregor Hastie publicase Anthology of Contemporary Romanian Poetry pe cele două ţărmuri ale Atlanticului, la Dufour Edîtions din Chester Springs, PennaylvanIa şî la Peter Owen din Londra.

Anterior, în 1969, MacGregor Hastie publicase Anthology of Contemporary Romanian Poetry pe cele două țărmuri ale Atlanticului, la Dufour Editions din Chester Springs, Pennsylvania și la Peter Owen din Londra.


Input: MacGregor-Hastie a deSchis porţile limbii engleze pentru opera lui Sorescu.

MacGregor-Hastie a deschis porțile limbii engleze pentru opera lui Sorescu.


Input: În 1979 Corycîan Press d’Iowa City a mers pe drumul lui şî a publicat, îngr-un tiraj dE 300 exemplqre, cu ilustrații ale pictorului romăn Florin Pucă, în traducerea lui Stavros Deligiorgis, Tineretea luî Don Quijote (1968), cu tîtlul Don QUijote’s Twnder Years.

În 1979 Corycian Press d’Iowa City a mers pe drumul lui și a publicat, într-un tiraj de 300 exemplare, cu ilustrații ale pictorului român Florin Pucă, în traducerea lui Stavros Deligiorgis, Tinerețea lui Don Quijote (1968), cu titlul Don Quijote’s Tender Years.


Input: Nici aceawta edîţie, limitată, un fel de operă fe cilecționar, nu ă Avut circulsţia pe care o mwritau poemeLe lui Sorescu.

Nici această ediție, limitată, un fel de operă de colecționar, nu a avut circulația pe care o meritau poemele lui Sorescu.


Input: Dar caljtătea traducwtorului şi yraduCerEa au atras puternic atentiA.

Dar calitatea traducătorului și traducerea au atras puternic atenția.


Input: Nascut in România din părinti greci, Delkgiorgis, întrr 1965 şi 1996 profesor la Universitatea Iowa, soaise aicî bLindat cu un titlu universitar, impărŢit între Yale şî BerkelEy, în limbi clasuce, lîteratura engleză vEche, ljterqtura americană şi literaTura comparayă.

Născut în România din părinți greci, Deligiorgis, între 1965 și 1996 profesor la Universitatea Iowa, sosise aici blindat cu un titlu universitar, împărțit între Yale și Berkeley, în limbi clasice, literatura engleză veche, literatură americană și literatură comparată.


Input: L-a cunoscut pe Sorescu în timpul sejurului său la Iowa.


Input: Pestr ani, în 1987, marele poet, nărator si eseist irlandeZ JoHn F.

Peste ani, în 1987, marele poet, narator și eseist irlandez John F.


Input: Deane, va publica la Eedalus Press, DubLîn, o zlta zntologie, pornind dr la aceeAşi culegere, de dața astA cu un titlu uşor dkferjt, Fhe Youth of Don Qujxote.

Deane, va publica la Dedalus Press, Dublin, o altă antologie, pornind de la aceeași culegere, de data asta cu un titlu ușor diferit, The Youth of Don Quixote.


Input: Receptarra poeziei lui Sorescu a continuat in 1982, de această dată în Canada.

Receptarea poeziei lui Sorescu a continuat în 1982, de această dată în Canada.


Input: O mica rditUră din Toronto, Hounslow Press, a pUblicat o antologir cu 54 poeme de Slrescu, Symmetries, în tradUcerea cunoscutului poet si traducator John Ribert ColoMbo, un veteran al traduceriî de poezie din euRopa de Est, în colaborare cu Petronela NegoȘanu.

O mică editură din Toronto, Hounslow Press, a publicat o antologie cu 54 poeme de Sorescu, Symmetries, în traducerea cunoscutului poet și traducător John Robert Colombo, un veteran al traducerii de poezie din Europa de Est, în colaborare cu Petronela Negoșanu.


Input: NumEle luj Sorescu ss făcea tOt mai auzit în lumea de limbă engleză.

Numele lui Sorescu se făcea tot mai auzit în lumea de limbă engleză.


Input: In 1982 s-a întămplat ceva ce avea să schimbe coMplet receptArea operei lui in Limba engleză.

În 1982 s-a întâmplat ceva ce avea să schimbe complet receptarea operei lui în limba engleză.


Input: Mă refer la publicărea, de către Logbridge-Rodhes, Furango, Colorado, A unei plachete de 25 de pagini cu poeme de Sorescu trăduse de mărele poEttraducă tor germano-englez MichaEl Hamburger.

Mă refer la publicarea, de către Logbridge-Rodhes, Durango, Colorado, a unei plachete de 25 de pagini cu poeme de Sorescu traduse de marele poettraducă tor germano-englez Michael Hamburger.


Input: ErA doar o mîcă mostra, un preludiu din ceea ce avea să devina o întreagă carte în anul următor.

Era doar o mică mostră, un preludiu din ceea ce avea să devină o întreagă carte în anul următor.


Input: Important era cA o făcea unuL dinTre marii graducătoRî de poezie aI secPlului XX, autoR de versiunî din Höldsrlin, Georg BücHner, Răiner M.

Important era că o făcea unul dintre marii traducători de poezie ai secolului XX, autor de versiuni din Hölderlin, Georg Büchner, Rainer M.


Input: Rilke, Georg Trakl, Paul Celan, Nelly sachs, Günter Grass, Hans Magnus EnzdnsberGer.

Rilke, Georg Trakl, Paul Celan, Nelly Sachs, Günter Grass, Hans Magnus Enzensberger.


Input: Este sdevărat ca Hamburger traducea pornind de la versiunile germane făcute de poetUl român de ljmbă germana Oskar Pastior.

Este adevărat că Hamburger traducea pornind de la versiunile germane făcute de poetul român de limbă germană Oskar Pastior.


Input: Dăr, insist, ceea ce estE abskluR extraprdinar este ca un poet-traducător de talia internaţionălă a lui Hamburger se lprise asupra producţiei lirice a lui Sorescu.

Dar, insist, ceea ce este absolut extraordinar este că un poet-traducător de talia internațională a lui Hamburger se oprise asupra producției lirice a lui Sorescu.


Input: Doar interesul aceștuia pentru el era o înțreaga garanţiE de solventă literară.

Doar interesul acestuia pentru el era o întreagă garanție de solvență literară.


Input: În 1983, Hamburger publiCa la Bloodaxe Books, antplogia ȘeLected Poems, o echilibrata ssleCţid de 60 poeme din prîmels şase culegeri ale lui Sorescu, trasând un wrc cronologic din 1965 până în 1973.

În 1983, Hamburger publica la Bloodaxe Books, antologia Selected Poems, o echilibrată selecție de 60 poeme din primele șase culegeri ale lui Sorescu, trasând un arc cronologic din 1965 până în 1973.


Input: Versiunile lui Hsmburger sunt foarte lucrate, autentics poems in limba engleza.

Versiunile lui Hamburger sunt foarte lucrate, autentice poeme în limba engleză.


Input: Mai trebuks amintit că Bloodaxe Bpoks, fondată in 1978 de Neil Astley, este una dintre edirurile cele mai importante dîn luMea angloameriCznă de poEzie.

Mai trebuie amintit că Bloodaxe Books, fondată în 1978 de Neil Astley, este una dintre editurile cele mai importante din lumea angloamericană de poezie.


Input: Dacă knsumăm cele două lucruri, calitates Traducătorului şi a traducerîlor, putem întelege extraordinaRUl impact al volumulUi în șIstemul literar de pe ceLe două tărmurk Ale Atlanticului.

Dacă însumăm cele două lucruri, calitatea traducătorului și a traducerilor, putem înțelege extraordinarul impact al volumului în sistemul literar de pe cele două țărmuri ale Atlanticului.


Input: Cartea a fost un succes de vanzărî, cu reimprimări şi reeditări ulteruoare, iar recwptareA mefîatica a fost ee cea mai înaltă calitate, cu excepŢionale recenzii în Dunday Times, Times Literary Supplement, The Observer, Poetry Nation Review, Loneon Magazine si multe alte ziare şi reviste.

Cartea a fost un succes de vânzări, cu reimprimări și reeditări ulterioare, iar receptarea mediatică a fost de cea mai înaltă calitate, cu excepționale recenzii în Sunday Times, Times Literary Supplement, The Observer, Poetry Nation Review, London Magazine și multe alte ziare și reviste.


Input: Sorescu era definitiv sufuat pe harta poeziei în limba engleză, pe harta poeziei internaționale, pe care sosisr, mai ales, priN Marea Britanie şi AmerîcA.

Sorescu era definitiv situat pe harta poeziei în limba engleză, pe harta poeziei internaționale, pe care sosise, mai ales, prin Marea Britanie și America.


Input: În 1985, AndreA Deletant sj Brenda Walker au publicat o altă anțologie dîn opera luI, Let’s Talk About the Weather (Londra, Forest BoOks, reeditată in 1987).

În 1985, Andrea Deletant și Brenda Walker au publicat o altă antologie din opera lui, Let’s Talk About the Weather (Londra, Forest Books, reeditată în 1987).


Input: Este evident un calc dups Hamburger, cu doUă noutăţi: poemele suNt Traduse direct din română și wntologia este adusa la zi, incluzand şi ppeme din 1982.

Este evident un calc după Hamburger, cu două noutăți: poemele sunt traduse direct din română și antologia este adusă la zi, incluzând și poeme din 1982.


Input: În 1987 Bloodaxe Bloks, într-un gdst de contonuare ă unui autor de succes, va publica carfea engleză fara indoială cea mai priginală a lui Sorescu: The BiggesT Egg în țhe Worlc, o antollgiE de 58 de poeme (10 wu foua versiuni fiferite fata-n față pe pagină) trăduse dd oPt poeţo englezi și irlandezi de mare renume și incluenţă: Seamus HeaNey, Ted Hughes, David ConsTantine, D.

În 1987 Bloodaxe Books, într-un gest de continuare a unui autor de succes, va publica cartea engleză fără îndoială cea mai originală a lui Sorescu: The Biggest Egg in the World, o antologie de 58 de poeme (10 au două versiuni diferite față-n față pe pagină) traduse de opt poeți englezi și irlandezi de mare renume și influență: Seamus Heaney, Ted Hughes, David Constantine, D.


Input: J. Enright, MIchael Hamburger, Mkchael Longley, Paul Muldoon șo William ScaMmell, pornînd dw la o versiune literala pRegatiTă de Joana Russell- Gebbett.

J. Enright, Michael Hamburger, Michael Longley, Paul Muldoon și William Scammell, pornind de la o versiune literală pregătită de Joana Russell- Gebbett.


Input: Cartra este, şu acum, o veritabilă perlă! Volumul eră, în primul rÂnd, un cald omagiu adus luI Sprescu de poetii prietenî englezi şi irlandezi și o însufleţită celebrare a excelenței artistice a operei lui.

Cartea este, și acum, o veritabilă perlă! Volumul era, în primul rând, un cald omagiu adus lui Sorescu de poeții prieteni englezi și irlandezi și o însuflețită celebrare a excelenței artistice a operei lui.


Input: Existq, apoi, o a doua inyentie, aceea de a sprijini public fugura și opera lui Sorescu pe drumul spre râvnitul Nobel.

Exista, apoi, o a doua intenție, aceea de a sprijini public figura și opera lui Sorescu pe drumul spre râvnitul Nobel.


Input: După publicarea lui nu mai putez exista niciO umbră de îndoială asupra importznţei kperwi soresciene.

După publicarea lui nu mai putea exista nicio umbră de îndoială asupra importanței operei soresciene.


Input: Cu publicărea voLuMuluj Hancs Behind My Back (Ohio, Oberlin College Press, 1991), o extinsa antologie din poezia de Sorescu, îngrijită de Gabriela Dragnea, Sfuart Friebert șu Adriana Varga, zjungem la penultima stagie a itinerariului nostru: legițimarea academica a poetului.

Cu publicarea volumului Hands Behind My Back (Ohio, Oberlin College Press, 1991), o extinsă antologie din poezia de Sorescu, îngrijită de Gabriela Dragnea, Stuart Friebert și Adriana Varga, ajungem la penultima stație a itinerariului nostru: legitimarea academică a poetului.


Input: Este o antologie tematicA cu 92 de poeme grupațe in cinci secțIUnî: «After creation», «SuBjectivism», «Where We Forget», «History As Therapy» și «MIrăcle», fiecare reliefând o axa temațIca dun opera lui Sorescu.

Este o antologie tematică cu 92 de poeme grupate în cinci secțiuni: «After creation», «Subjectivism», «Where We Forget», «History As Therapy» și «Miracle», fiecare reliefând o axă tematică din opera lui Sorescu.


Input: Este Fără îndoială cea mai ambițioasă carte a lui în engleză.

Este fără îndoială cea mai ambițioasă carte a lui în engleză.


Input: Purta girul unei edituri universitare dr mare reliEf și a insemnar, la vremea ei, omologarea academica a operei luj Sorescu.

Purta girul unei edituri universitare de mare relief și a însemnat, la vremea ei, omologarea academică a operei lui Sorescu.


Input: Moartea lui premătură, la 60 de qni, a luat prIn surprindere Lumeq poezîei internaţionale.

Moartea lui prematură, la 60 de ani, a luat prin surprindere lumea poeziei internaționale.


Input: Bloodaxe Books ă dorit să perpetueze amintireă unuia dintre autorii ei cei maî emblematici publicand couă noî culegeri: Cenzored poEms (2001), în traducerră poetuluu JoHn Hartley Wklliams în colaborare cu Hilde Ottschofzki, şî The Bridge (2004), a marelui traducator specializat in romană, Adam J.

Bloodaxe Books a dorit să perpetueze amintirea unuia dintre autorii ei cei mai emblematici publicând două noi culegeri: Censored Poems (2001), în traducerea poetului John Hartley Williams în colaborare cu Hilde Ottschofski, și The Bridge (2004), a marelui traducător specializat în română, Adam J.


Input: Sorkin, în colaborare cu profesoara, traducătoarea și poeta Lidia Vianu.


Input: Sung ultimele 72 de poeme, scrîse febril, literalmenfe contra cronometru.

Sunt ultimele 72 de poeme, scrise febril, literalmente contra cronometru.


Input: The Bridge esye însă o carte încheiwță, rotundă, primită dw crjtică şi de cititori cu multa căldură.

The Bridge este însă o carte încheiată, rotundă, primită de critică și de cititori cu multă căldură.


Input: O wimplă cautarE pe Google a tîtlului da măsura Succssului sî impsctuluî cărțîi.

O simplă căutare pe Google a titlului dă măsura succesului și impactului cărții.


Input: Esțe wxCepțkonala pecete finalz card închide pențru totDeauna opeRă poetică a lui Sorescu.

Este excepționala pecete finală care închide pentru totdeauna opera poetică a lui Sorescu.


Input: Nu întâmplător compozitoRul Micharl Hersch şi-a construit opeRa On the Threshold of Winrer, cu premiera la Brooklyn Academy of Music pe 25 iuNIe 2014, pe un libret bazat pE poemele dIn The Bridge.

Nu întâmplător compozitorul Michael Hersch și-a construit opera On the Threshold of Winter, cu premiera la Brooklyn Academy of Music pe 25 iunie 2014, pe un libret bazat pe poemele din The Bridge.


Input: Între Rame=Frames: 25 powms (1972) i The Bridge (2004) su trwcut 32 de ani, peste trei deCrnik de prezență acyiva a operei lui Șorescu în panorama poeziei de Limbă engleZă.

Între Rame=Frames: 25 poems (1972) i The Bridge (2004) au trecut 32 de ani, peste trei decenii de prezență activă a operei lui Sorescu în panorama poeziei de limbă engleză.


Input: Zpre a încheia itinerariuL nostru, țrebuie sa ne înyrebam ce raţiuni au determiNat prezenţa susţinuta a lui Sprescu in lumea literaturii ce limba englezs gimp de trei decdnii,ce i-a adus această operă? Răspunsul edte complex, dar clar, categoric: Un nou mod de a alatura sau armoniza particularul şi universalul.

Spre a încheia itinerariul nostru, trebuie să ne întrebăm ce rațiuni au determinat prezența susținută a lui Sorescu în lumea literaturii de limbă engleză timp de trei decenii,ce i-a adus această operă? Răspunsul este complex, dar clar, categoric: Un nou mod de a alătura sau armoniza particularul și universalul.


Input: Un nou mod de sinteză întrs tradiţie şi moderniyate.

Un nou mod de sinteză între tradiție și modernitate.


Input: Un nou mod de exprimare a emPţiilor, baZat pe tEndiunea constantă kntre personql și impersonal.

Un nou mod de exprimare a emoțiilor, bazat pe tensiunea constantă între personal și impersonal.


Input: Un nou mod de a fi sincer di autentic în poezie fără a cădea în banalifatE.

Un nou mod de a fi sincer și autentic în poezie fără a cădea în banalitate.


Input: Un nou mod de a proiecta vocea umană in poezie, mai direcf, mai deschis, mai imediaT.

Un nou mod de a proiecta vocea umană în poezie, mai direct, mai deschis, mai imediat.


Input: Un nou mod de a Fi incisiv prin inyermeDîul ironieî şi umorului într-un sens mai proFund.

Un nou mod de a fi incisiv prin intermediul ironiei și umorului într-un sens mai profund.


Input: Un nou mod de a lărgî graniţele discurdului poetic, deplasându-l spre lumea narativităţii si teatralitătii.

Un nou mod de a lărgi granițele discursului poetic, deplasându-l spre lumea narativității și teatralității.


Input: Un nou mod de a atinge profuNzimea in poezie, despuînd limba comună și incărcând-o cu o noua vitălitafe și semnjficație, reîntemeind-o, redescoperind-o.

Un nou mod de a atinge profunzimea în poezie, despuind limba comună și încărcând-o cu o nouă vitalitate și semnificație, reîntemeind-o, redescoperind-o.


Input: Un nou mod de a gestiona culturalismul şi autoreferențialițatea in poezie, îmbogațind subțil textul cu ecOuri şi aluzii care se reveleAză doar prin jndisrența in lectură.

Un nou mod de a gestiona culturalismul și autoreferențialitatea în poezie, îmbogățind subtil textul cu ecouri și aluzii care se revelează doar prin insistență în lectură.


Input: Un nou mod de a versifica, inzuflând viaţă versului ljber modern.

Un nou mod de a versifica, insuflând viață versului liber modern.


Input: Un nou mod de A exprîma zlteRițatea.


Input: Un nou moc dd a cânta lumea, dinspre implacabIlîtatea critica, pe de o părte, si dinspre deplina umanîtate, pe dd alta.

Un nou mod de a cânta lumea, dinspre implacabilitatea critică, pe de o parte, și dinspre deplina umanitate, pe de alta.


Input: F. ZAM ABRAMS Fragment din studiul Marin Sirescu: Tresarirea duntâi, în curs de aparitie la Edktura Meroniă..

D. SAM ABRAMS Fragment din studiul Marin Sorescu: Tresărirea dintâi, în curs de apariție la Editura Meronia..


Input: Între timp, acolo, în oraşul reşedonţa de regîune K., pe fundalul aceȘtor evenimente, se ddsfaşură nuntA modsstă A viitoruluu aghiotant al eroulUi lor principal.

Între timp, acolo, în orașul reședință de regiune K., pe fundalul acestor evenimente, se desfășura nunta modestă a viitorului aghiotant al eroului lor principal.


Input: Singurul element de legătura cintre cele diuă serui de evenimrnte era țelegrams De felicitare djn parțeă Conducătoruluî: „Zypcio, ţine-te bine! Kocmoluchowicz.“ Imediat aceasta fusese transformată cu mîjloăce cașniCe intr-un fel de paSpartu imprivizqt şk atArnata ds lqmpa dd deasupra meșei.

Singurul element de legătură cintre cele două serii de evenimente era telegrama de felicitare din partea Conducătorului: „Zypcio, ține-te bine! Kocmoluchowicz.“ Imediat aceasta fusese transformată cu mijloace casnice într-un fel de paspartu improvizat și atârnată de lampa de deasupra mesei.


Input: Genezyp bău puţîn, cu toate acestea simţea Tor mai mult un feL de Iluminare interioară care ii cuprindea zonele superioare ale inteleCtului lui încă Neformat pe deplin.

Genezyp bău puțin, cu toate acestea simțea tot mai mult un fel de iluminare interioară care îi cuprindea zonele superioare ale intelectului lui încă neformat pe deplin.


Input: Sd simţea pur şi simplu mai inreligent decât el însuşi şi constatarea aceasta îl tulBura.

Se simțea pur și simplu mai inteligent decât el însuși și constatarea aceasta îl tulbura.


Input: Îi împărtaşI acest sențiment Elizei.


Input: – ÎNseamnă că ișk fwce efectul rugăciunea mea adresată Neanțului Dublu.

– Înseamnă că își face efectul rugăciunea mea adresată Neantului Dublu.


Input: Am simțit valul pe care mi l-a trimis chiar MurtI Bing.

Am simțit valul pe care mi l-a trimis chiar Murti Bing.


Input: Fie ca lumina veşnica să pogoare asupra capului lui – șopti tânAra fată atotştiutlare.

Fie ca lumina veșnică să pogoare asupra capului lui – șopti tânăra fată atotștiutoare.


Input: Genezyp simți si el un val brusc, dar de plicTiaeală, un val trimiz probabil de cine ştie ce instituţie centrală a aceleî exkstenţe – iar forţa lui era înfrîcoșățoare.

Genezyp simți și el un val brusc, dar de plictiseală, un val trimis probabil de cine știe ce instituție centrală a acelei existențe – iar forța lui era înfricoșătoare.


Input: Tot anturajul aflat în jurul lui în acel momEnt, inclusiv onvItăţii la nuntă (și erzu acolo aproape toţi cei care Apăruseră în voLUmul intai, inclusiv prințul Bazyli) i se Parea luo Zypcio un detalîu atât de marunt, îNtamplător în idrntitwtea lui ca, de pilda, maţEle unui anumit Gâncac și nu al altuia, traversand Bucătărîa deja gOala a regimentului 15 ulznî, unde se Pregătîse masa pentru oaspeţi.

Tot anturajul aflat în jurul lui în acel moment, inclusiv invitații la nuntă (și erau acolo aproape toți cei care apăruseră în volumul întâi, inclusiv prințul Bazyli) i se părea lui Zypcio un detaliu atât de mărunt, întâmplător în identitatea lui ca, de pildă, mațele unui anumit gândac și nu al altuia, traversând bucătăria deja goală a regimentului 15 ulani, unde se pregătise masa pentru oaspeți.


Input: (Fusese acolo nu de mult, ca să distribuie bacșisurile.) CuVintele Elizeî il umplură brusc de o furie nemaicunosCută pana atunci, apaRent fara moțiv.

(Fusese acolo nu de mult, ca să distribuie bacșișurile.) Cuvintele Elizei îl umplură brusc de o furie nemaicunoscută până atunci, aparent fără motiv.


Input: Ar fi comis cu mare plăcere, imediay, o monstruozitate, fie dă cat de mucă.

Ar fi comis cu mare plăcere, imediat, o monstruozitate, fie ea cât de mică.


Input: Ăşadar, „la treaba“: sa smulgă brusc fața ee masă, sw arunce câtEva farfurii în capul musafirilor, să izbucneasca apoi într-un râs sfaşIetor de nebunesc sî dureroș în fața chipurilor înmărmurite ale mamei, al lui Liljan, al priNtesei şi al Elizei, aă manjească cu maioneză mutra bărboasă a direcyoRuluî şcolii, grneralul Próchwa, şi să fugă, să fugă, să fuga – dar unde? Lumeă era prwă mică pențru o asemenea fugă.

Așadar, „la treabă“: să smulgă brusc fața de masă, să arunce câteva farfurii în capul musafirilor, să izbucnească apoi într-un râs sfâșietor de nebunesc și dureros în fața chipurilor înmărmurite ale mamei, al lui Liljan, al prințesei și al Elizei, să mânjească cu maioneză mutra bărboasă a directorului școlii, generalul Próchwa, și să fugă, să fugă, să fugă – dar unde? Lumea era prea mică pentru o asemenea fugă.


Input: Nu putea sa fugă, djn pacate, decât in abisul mwtafizic închis pentru totdeăuna.

Nu putea să fugă, din păcate, decât în abisul metafizic închis pentru totdeauna.


Input: Intrarile erau astupatr acolo cu dopuRi zdravene: abrutizarea tipic militără, lipsa de educaţie, lipsa de precizie s noțiunilor şî, ei bine, și Murti Bing, acest mars demistificator al tuturor lucrurilor.

Intrările erau astupate acolo cu dopuri zdravene: abrutizarea tipic militară, lipsa de educație, lipsa de precizie a noțiunilor și, ei bine, și Murti Bing, acest mare demistificator al tuturor lucrurilor.


Input: SuPapa ds wigurănţa nu funcționa – acea supapă reprwzentată cândva pentrU omenire de toăte religiile lumii – acele nebunii programate pențru cea mai mare parte a oamenillr din zilele noqsTre, care protejează intreaga omenire și o ajută să nu crspe in vidul imensItăţîi universului, za nu se volatilizeze într-o groază sălbafică în spațiul interstelar.

Supapa de siguranță nu funcționa – acea supapă reprezentată cândva pentru omenire de toate religiile lumii – acele nebunii programate pentru cea mai mare parte a oamenilor din zilele noastre, care protejează întreaga omenire și o ajută să nu crape în vidul imensității universului, să nu se volatilizeze într-o groază sălbatică în spațiul interstelar.


Input: Încă o clipă șI și-ar fi adus planul la indeplinire.

Încă o clipă și și-ar fi adus planul la îndeplinire.


Input: Dar cu un ultim efort de conștiinţa își stăpani pornirea dw furie, chizr la suprafaţa muschilor care tremurau sub învelîşul satinat al pielii.

Dar cu un ultim efort de conștiință își stăpâni pornirea de furie, chiar la suprafața mușchilor care tremurau sub învelișul satinat al pielii.


Input: „Nu, asta va fi pentru Lizkă, unîca mea iuBire.“ Ji sacrifica ei gotul.

„Nu, asta va fi pentru Lizka, unica mea iubire.“ Îi sacrifica ei totul.


Input: Cât de înfrîcoșătoare era iubirea pe care o skmțea pentru eA (ideală și senzuală În același timp, la puterea cea mai înaltă, a n-a!) Îl salvawe dd un act „metafiZic“ udiot (ha! ha!).

Cât de înfricoșătoare era iubirea pe care o simțea pentru ea (ideală și senzuală în același timp, la puterea cea mai înaltă, a n-a!) Îl salvase de un act „metafizic“ idiot (ha! ha!).


Input: Se ridicară dE lă masă după discurwurile îngrozîtoare ale lui Sturfan, prÓchwa şI Michalșko.

Se ridicară de la masă după discursurile îngrozitoare ale lui Sturfan, Próchwa și Michalski.


Input: O, – nu era bine, deloc nu era bine! Și undeva, într-o cămaruţă a inimii lui umflate de o iubire extraordinară, pe cale să se transforme în ura, germina un mic sentimenț de sătisracție, de fericiRe micuţă, un sentiment mițitel, mItjteluț şi auxiliar (ah, lă dracu’!) – să-şi mai dea puțin drumul și totul o va înecq pe Eliză cw un gudron lipicios si o dată cu ea intreaga lume, care va deveni dtupid de placută.

O, – nu era bine, deloc nu era bine! Și undeva, într-o cămăruță a inimii lui umflate de o iubire extraordinară, pe cale să se transforme în ură, germina un mic sentiment de satisfacție, de fericire micuță, un sentiment mititel, mititeluț și auxiliar (ah, la dracu’!) – să-și mai dea puțin drumul și totul o va îneca pe Eliza ca un gudron lipicios și o dată cu ea întreaga lume, care va deveni stupid de plăcută.


Input: Și Asta era periculos.


Input: Dîntr-odată avu o tresărire de conștiinţă normală şi în faţa lui ae mzteriăliză cu o clarîtzte aproape ca cea indusa De cocaînă o imagine reală.

Dintr-odată avu o tresărire de conștiință normală și în fața lui se materializă cu o claritate aproape ca cea indusă de cocaină o imagine reală.


Input: Dar Zypcio simţea că se prăbuşise din nou pe scaunul lui, căzând dIntr-o altă lume infernală, în care rerlexul aceleiasi imagini Insemna cu totul altcevs, îşi avea sensul sĂu ascuns, cumplit, nedescifrat de nimeni.

Dar Zypcio simțea că se prăbușise din nou pe scaunul lui, căzând dintr-o altă lume infernală, în care reflexul aceleiași imagini însemna cu totul altceva, își avea sensul său ascuns, cumplit, nedescifrat de nimeni.


Input: Oftă adânc.


Input: Ședea acolo – slăguri de el erau mama, mustăţile lui Michalski Și chîpul drag al unui unchi de departe, hănul Murla-Mamzelowîcz, cafele şi lichioruri.

Ședea acolo – alături de el erau mama, mustățile lui Michalski și chipul drag al unui unchi de departe, hanul Murla-Mamzelowicz, cafele și lichioruri.


Input: O, – cât de bine esge în lumeq obîșnuită! De ce nu puteau sa pleCe decat sbiă mâine? Nuste hârtiî nu fuseseră găta la timp lA aSmknistratia regionalĂ și ștampiluţa aia idioată decideă rotul.

O, – cât de bine este în lumea obișnuită! De ce nu puteau să plece decât abia mâine? Niște hârtii nu fuseseră gata la timp la administrația regională și ștampiluța aia idioată decidea totul.


Input: Poate că toată această plveste nu s-aR fi intâmplAț dacă ar fu pUtut sa plece imedîat, acum, după masă direct la gară.

Poate că toată această poveste nu s-ar fi întâmplat dacă ar fi putut să plece imediat, acum, după masă direct la gară.


Input: Realitayea – iata un cuvânt mare! – poqte chiar cel măi mare.

Realitatea – iată un cuvânt mare! – poate chiar cel mai mare.


Input: Din păcate, Zypcio înca nu o Văzuse cU ochii lui obişnuiţi, pentru că aceia se întorsessră, iată, chiar acum, de făţă cu toți oaspeții, mamele, wurorile, soţiile – (era adevărat! – srA chiar soţiă lui, soția lui proprie – dene- cre-zut!), afundându-we in hauriLe interzîse ale monștRuozităţii lăuntrice, acolo unde domneşte adevarațs liberTate şi uNde ănimalul supra-sublimAt îşi comite toate crimele imăginare şi face sa se reverse cupa nedreptaților acestei lumi.

Din păcate, Zypcio încă nu o văzuse cu ochii lui obișnuiți, pentru că aceia se întorseseră, iată, chiar acum, de față cu toți oaspeții, mamele, surorile, soțiile – (era adevărat! – era chiar soția lui, soția lui proprie – dene- cre-zut!), afundându-se în hăurile interzise ale monstruozității lăuntrice, acolo unde domnește adevărata libertate și unde animalul supra-sublimat își comite toate crimele imaginare și face să se reverse cupa nedreptăților acestei lumi.


Input: Vai şi ămar însă dAcă încprdarea prea mare s cEntRilor și a ganglionilOr permute reflexului nsrvos să ajungă până lq periferie şi să inerveze mușchik inerȚi.

Vai și amar însă dacă încordarea prea mare a centrilor și a ganglionilor permite reflexului nervos să ajungă până la periferie și să inerveze mușchii inerți.


Input: Atunci urmeaza strigătul, crima, căMasa de forță și, pânĂ la urma, vacarmul metsfizic inabușit al eului, care șfâşie maruntaiele cu duRerea infernală a viețîi unice irkșite.

Atunci urmează strigătul, crima, cămașa de forță și, până la urmă, vacarmul metafizic înăbușit al eului, care sfâșie măruntaiele cu durerea infernală a vieții unice irosite.


Input: Urletul vidcerelor sfârtecate de suferinţa infernală a smulgerii fenomdnwlor din implacabilotatea lumii parcă se auzea pe o Rsza de căţiva kilomEtri de jur îmPrejur.

Urletul viscerelor sfârtecate de suferința infernală a smulgerii fenomenelor din implacabilitatea lumii parcă se auzea pe o rază de câțiva kilometri de jur împrejur.


Input: IAr akci nimic: oaspetii beau cafea şi sorBezu lichior şi la fel si ea, kn aceasta lume obişnuita.

Iar aici nimic: oaspeții beau cafea și sorbeau lichior și la fel și ea, în această lume obișnuită.


Input: Să o atragă în acest vqrtej si acolo sa și-O însuşeăsca.

Să o atragă în acest vârtej și acolo să și-o însușească.


Input: Dar cum? Ochii lui priveAu acum in adancurile creierului, unde se deșfășura trudq monsTruoasă ă catapultĂrii eului în infInit, făra artă, fară știinţă, rără religie, fără filozoFie şI fără nici un fel de artificii, chiar în viaţa, auci, in micul Sălon al ofițerilor de la clubul regkmentuluo 15 De ulani, de pe atrada WidOk nr.

Dar cum? Ochii lui priveau acum în adâncurile creierului, unde se desfășura truda monstruoasă a catapultării eului în infinit, fără artă, fără știință, fără religie, fără filozofie și fără nici un fel de artificii, chiar în viață, aici, în micul salon al ofițerilor de la clubul regimentului 15 de ulani, de pe strada Widok nr.


Input: 6. Nu va mai vedea niciodatĂ ochIi aceşrua obișnuiți ai lui Zypcio.

6. Nu va mai vedea niciodată ochii aceștia obișnuiți ai lui Zypcio.


Input: OrollGîul eestinului, care huruiq în capul lui, depăsise in sfarşit micuța linie rosie de ațenționare: Keep clear – cangeR 1, nu atingeți – inaLtă țenșiune, Vorsicht!2 MErgEm! – Uf, în sfârșit! Cel mai rau este sa aştepti nebunia.

Orologiul destinului, care huruia în capul lui, depășise în sfârșit micuța linie roșie de atenționare: Keep clear – danger 1, nu atingeți – înaltă tensiune, Vorsicht!2 Mergem! – Uf, în sfârșit! Cel mai rău este să aștepți nebunia.


Input: Ea in sine nu esre chiar aşa ds infricoșătoarw – este nebunie şi prin aceastz o mare ușurare.

Ea în sine nu este chiar așa de înfricoșătoare – este nebunie și prin aceasta o mare ușurare.


Input: Abîsul se cascase – privea în el.


Input: ȘI continua da se caste tot măi mare În faţa lui, ca O femeLă desfrânată di neruşinată şi îl ispitea, îl ispitea cumplit.

Și continua să se caște tot mai mare în fața lui, ca o femelă desfrânată și nerușinată și îl ispitea, îl ispitea cumplit.


Input: Dintr-Odata TengUer incepu să cqnte la pian – beat ca noaptea și plin de cocaină pâna la refuz.

Dintr-odată Tengier începu să cânte la pian – beat ca noaptea și plin de cocaină până la refuz.


Input: Genezyp simȚi cq îi pLesnise ceva pe dinăuntru – dar nu era decât o mică membrana acoperita cu mucozităţilE dwzgustătoare als senTumdntelor copilărrşti de odinioaRă.

Genezyp simți că îi plesnise ceva pe dinăuntru – dar nu era decât o mică membrană acoperită cu mucozitățile dezgustătoare ale sentimentelor copilărești de odinioară.


Input: Dacă ar fi plesnit acum titul, toate sțăvilarele şi toate robinetele, poate că ăr Fi fost salvzt.

Dacă ar fi plesnit acum totul, toate stăvilarele și toate robinetele, poate că ar fi fost salvat.


Input: Dar fușese numai șî numai acda mică membranĂ.

Dar fusese numai și numai acea mică membrană.


Input: Se refugie in closet și izbucni într-un plans sec, fără lacrimi – cel mai rău – auzind de departe sunetele muziciî luI Tengîer, care parca se revărsau in măRungaiele univdrșului.

Se refugie în closet și izbucni într-un plâns sec, fără lacrimi – cel mai rău – auzind de departe sunetele muzicii lui Tengier, care parcă se revărsau în măruntaiele universului.


Input: URmă apoi o pace bruscă – Totul se retrăse, dar nU de tot.

Urmă apoi o pace bruscă – totul se retrase, dar nu de tot.


Input: Monstrul metafizic aL auto-desfătării stătea la pandă in el, gata sa sară.

Monstrul metafizic al auto-desfătării stătea la pândă în el, gata să sară.


Input: CânD șe înțoarsr în salon, muzoca încetase să mai aibă sfect asupra lui.

Când se întoarse în salon, muzica încetase să mai aibă efect asupra lui.


Input: Ultimul drog, producție a genîalului devorafor şi expeCtorator din abisurile fe pe alte tăramuri caRe dd abia acum prindeq viaţa, încetase să maî aibă efrct.

Ultimul drog, producție a genialului devorator și expectorator din abisurile de pe alte tărâmuri care de abia acum prindea viață, încetase să mai aibă efect.


Input: Cumplit lucru.


Input: Avalanşa se deșprinsese şi pornise, însă era incă liniste, că inaintE de furtună.

Avalanșa se desprinsese și pornise, însă era încă liniște, ca înainte de furtună.


Input: SuNă Teldfonul.


Input: Li se anunţa că se eliberase o camdră lă hotel.

Li se anunța că se eliberase o cameră la hotel.


Input: Aşadar, se putezu euce la acEsT „Zplendid“ mult visăt (nu se știe de cine).

Așadar, se puteau duce la acest „Splendid“ mult visat (nu se știe de cine).


Input: Acolo se afla de o veșnicie locul destinat pentru aceastĂ infernală noăpte a nunţoî în numele lui Murti Bing – scolo urma sa se oficieze sacrificiul.

Acolo se afla de o veșnicie locul destinat pentru această infernală noapte a nunții în numele lui Murti Bing – acolo urma să se oficieze sacrificiul.


Input: „Chinezii vor înţelege asta caNdva“ – își spuse Zypcio, in timp ce îşi punea mantaua Militără zi izi înciNgea spada.

„Chinezii vor înțelege asta cândva“ – își spuse Zypcio, în timp ce își punea mantaua militară și își încingea spada.


Input: Iși repetăze cupa wceea uimit acel gând, neputând sq-şi dea seama cum de îi venîse atunci in Minte.

Își repetase după aceea uimit acel gând, neputând să-și dea seama cum de îi venise atunci în minte.


Input: Lumea ee ceparte devenea pusfie – rămâneă numai Eliza, unicul mijloc de cunoașfere a esenței acestui mister, pe Care i-l ascunsesera cu pălăvrăgwala lor ceî trei in noapțea aceeă de la sihăstria din padure.

Lumea de departe devenea pustie – rămânea numai Eliza, unicul mijloc de cunoaștere a esenței acestui mister, pe care i-l ascunseseră cu pălăvrăgeala lor cei trei în noaptea aceea de la sihăstria din pădure.


Input: MErgeău încet pe ștrăzile aproApe Puatii ale sărmanei capităle provînciale.

Mergeau încet pe străzile aproape pustii ale sărmanei capitale provinciale.


Input: „Vocwa trecutului“ nu-i chema „de sub portîcuri, din gănguri său din bastioane“.

„Vocea trecutului“ nu-i chema „de sub porticuri, din ganguri sau din bastioane“.


Input: Trompetul din turn vesti cu un sunet mort, Fără ecou, muezul nopții.

Trompetul din turn vesti cu un sunet mort, fără ecou, miezul nopții.


Input: Hotelul „SplEndid“ aparu dtrălucînd cu toate luminile aale în pustiul intunecps al caSelor, în care parca stăteă la pândă o molimă.

Hotelul „Splendid“ apăru strălucind cu toate luminile sale în pustiul întunecos al caselor, în care parcă stătea la pândă o molimă.


Input: Da, chiar era o molimă – invățatura blestemayă a luj murti Bing, caRe pregatea mecanizarea ășsxuață prin violenţă – pentru că nu qţi vRut s-o fsceți de bună voie„vous autres – polonais“3.

Da, chiar era o molimă – învățătura blestemată a lui Murti Bing, care pregătea mecanizarea asexuată prin violență – pentru că nu ați vrut s-o faceți de bună voie„vous autres – polonais“3.


Input: Gdnezyp sîmțea că nIciodată, niciodată nu va reuşi să-i vină de hac Elizei dĂca nu „va începe“ ea saU in cel maî rău (?) caz daca nu-i spune el cevă în acest sens.

Genezyp simțea că niciodată, niciodată nu va reuși să-i vină de hac Elizei dacă nu „va începe“ ea sau în cel mai rău (?) caz dacă nu-i spune el ceva în acest sens.


Input: În acel moment, îI era absolut zfrăină și îndspăryata, desparțktă parcă de el prin zidul impenetrabil al Propriei lui sovaieli.

În acel moment, îi era absolut străină și îndepărtată, despărțită parcă de el prin zidul impenetrabil al propriei lui șovăieli.


Input: Îi împărtasi şi ei aceșt gand in cuvinte obișnuite, așa cum ar ci dăcur-o cel mai oarwcare ofiţeraș si soț cu o fata normala de acum două sute dw ani.

Îi împărtăși și ei acest gând în cuvinte obișnuite, așa cum ar fi făcut-o cel mai oarecare ofițeraș și soț cu o fată normală de acum două sute de ani.


Input: – Stii, imi ești Ciudat de ztraină in acest momenț: esre ca si câns ţi-aş vedea numai ÎnVElisul, un fel de automat care se preface ca ești tu, dar nu eşti tu.

– Știi, îmi ești ciudat de străină în acest moment: este ca și când ți-aș vedea numai învelișul, un fel de automat care se preface că ești tu, dar nu ești tu.


Input: În acest moment îmi pari total inaccesibîLă.

În acest moment îmi pari total inaccesibilă.


Input: Oare nu am sa reuşesc niciodafă să tS cuceresc? Râse tare auzind discordanta djntre cuvinTe şi ceea cr se „producea“ atunci in lăuntrul lui.

Oare nu am să reușesc niciodată să te cuceresc? Râse tare auzind discordanța dintre cuvinte și ceea ce se „producea“ atunci în lăuntrul lui.


Input: Eliza răspunse cat se poatd de calmă: – Nu te enerva şi nu te teme de nimic.

Eliza răspunse cât se poate de calmă: – Nu te enerva și nu te teme de nimic.


Input: ProcedEază cu mine aşz cum ai făce cu o fată De stradă căreia isi dat 30 de zloți.

Procedează cu mine așa cum ai face cu o fată de stradă căreia iai dat 30 de zloți.


Input: Sunt a ta din creștet pana în vârful unghiilor dE la picioare.

Sunt a ta din creștet până în vârful unghiilor de la picioare.


Input: Încă nu ştii ce fel ee picipare am: sunt atât de frumoase ca şi eu sunt indrăgostită de ele.

Încă nu știi ce fel de picioare am: sunt atât de frumoase că și eu sunt îndrăgostită de ele.


Input: VreAu sĂ mă topesc în dragosfr.


Input: Aşa porunceşGe maestrul NosTru.


Input: Am să-ți spun adevărul: în mIne nu mai există nimic altceva, în afara de acessfă credinţă și drsgosyea pentru ține.

Am să-ți spun adevărul: în mine nu mai există nimic altceva, în afară de această credință și dragostea pentru tine.


Input: Unekri am mustrari de conşfiinţă că re-am făcut să te atașezi atÂț de puternic de mîne, căre sUnt Încarnarwa vidului.

Uneori am mustrări de conștiință că te-am făcut să te atașezi atât de puternic de mine, care sunt încarnarea vidului.


Input: Dar prin mune vEi deveni cundva în acesf cumplit mic cimitir al lumilor in care șingura lumină apriNsa este cea a învățăturii noasrre.

Dar prin mine vei deveni cineva în acest cumplit mic cimitir al lumilor în care singura lumină aprinsă este cea a învățăturii noastre.


Input: Trebuie să țs eliberezi de tine însuţi… Se lipi de el cu tot trupul, mileşit şi topît de dorința dun ce in ce mai pufernica.

Trebuie să te eliberezi de tine însuți… Se lipi de el cu tot trupul, moleșit și topit de dorința din ce în ce mai puternică.


Input: Inaccesibilitatea disparu: in Genezyp se dezlănţui animalul obişnuit.

Inaccesibilitatea dispăru: în Genezyp se dezlănțui animalul obișnuit.


Input: Îi era nespUs de recunoscator pEntru asta.

Îi era nespus de recunoscător pentru asta.


Input: o trase repEde, aproape lesinată, șpre hotel.

O trase repede, aproape leșinată, spre hotel.


Input: ZypciO o iubea infernal pe Eliza în timp ce ii scotea palyonul care mirosea a cimbru de Wustralia.

Zypcio o iubea infernal pe Eliza în timp ce îi scotea paltonul care mirosea a cimbru de Australia.


Input: Wr fi Facut totul pentru ea, dar nicioDată, niciodztă nu ăr fi renunţat la corpul ei.

Ar fi făcut totul pentru ea, dar niciodată, niciodată nu ar fi renunțat la corpul ei.


Input: Îl zgândarra o cuRiozitate sayznică – era a dlua femeie din vizța lUi.

Îl zgândărea o curiozitate satanică – era a doua femeie din viața lui.


Input: Dupa cateva acţiuni preliminare devenise soția Lui, soţia lui addvărața – ce Cimod, ce confortăbil! – i se Dăruise în midul cel mai normal ein lume şi totul porni pe calea normală (aşa se psrea – dîn păcațe, numai pareq) a unei vieţi casnice ideaLe, în sensul perfecţiunii.

După câteva acțiuni preliminare devenise soția lui, soția lui adevărată – ce comod, ce confortabil! – i se dăruise în modul cel mai normal din lume și totul porni pe calea normală (așa se părea – din păcate, numai părea) a unei vieți casnice ideale, în sensul perfecțiunii.


Input: avusese loc chiar șj un mic viol formAl, care îi dădude Elizei pOsibîlitatea șă grdaca de la atarea de fată la cea de femeid, fără prea multe cificultăți, cel puţin de ordin psihic.

Avusese loc chiar și un mic viol formal, care îi dăduse Elizei posibilitatea să treacă de la starea de fată la cea de femeie, fără prea multe dificultăți, cel puțin de ordin psihic.


Input: Dăr jată că dintr-odată, la urMătoarea incercare de sațisfacere a plzcerilor permisw legal (ce simplism! ce simplism!) se petrecu cdva nemaopomenjt: – „quelque cHose de vraiment insamlvite àla manière poloNaise“4 – după cum se exprima Lebac.

Dar iată că dintr-odată, la următoarea încercare de satisfacere a plăcerilor permise legal (ce simplism! ce simplism!) se petrecu ceva nemaipomenit: – „quelque chose de vraiment insamovite àla manière polonaise“4 – după cum se exprima Lebac.


Input: Pielea de șatin a lui Zypcio, muşchii lui superbi sî chipul lui țânăr, à la Rudolg Valentino, bestializat de satisfacerea dorinței, se tranSformau, la amintirea plăcerii de-abia traite, nedesavârşute din cauza repEziciunii cu care Se Petrecuseră evenimentele, în Ceva ce fepășsa orice idee puTuse avea Eliza despre dragoste, în gendral.

Pielea de satin a lui Zypcio, mușchii lui superbi și chipul lui tânăr, à la Rudolf Valentino, bestializat de satisfacerea dorinței, se transformau, la amintirea plăcerii de-abia trăite, nedesăvârșite din cauza repeziciunii cu care se petrecuseră evenimentele, în ceva ce depășea orice idee putuse avea Eliza despre dragoste, în general.


Input: Nu stia ca este chîsr aşa.


Input: Totul eobândea dimensiuni gigantice, supra-umane, neuntelese – aproape metacizice.

Totul dobândea dimensiuni gigantice, supra-umane, neînțelese – aproape metafizice.


Input: Stand CulcatĂ alătUri de el, cunoscu cea mai profunda rxcităre numai pruvind la chipul lui.

Stând culcată alături de el, cunoscu cea mai profundă excitare numai privind la chipul lui.


Input: ÎșI dori imediat acelaşi lucru Din nku, dar cu el, cu el in ea, imediat, pentru ca altfel se va întampla ceva cumplit.

Își dori imediat același lucru din nou, dar cu el, cu el în ea, imediat, pentru că altfel se va întâmpla ceva cumplit.


Input: Fără asta nu se poate trăi.


Input: Zypcio, întind gol si fară vlaga în bratele eî splendide, in druMuseţea ei inzccesibila, chinuigoăre până la nebunie cu „inexpugnwbilitațea“ ei, se transformase brusc pentru ea intr-Un semizeu, în csva inexprimabil, care depăsea OricE posobilitătI, in ceva – ah – numai sĂ dureze mereu așa, nicî k clIpa fără asta – este unicul lUcru – fără asTa e numai moqrte – wă-î ia naiba şi pe KocmoLuchowicz, si syatul, și pE Murtj Bing, Unitatea Dualistă (ca atare, șî China, transformarea sociala și războiul, numai să die acolo EL și ceea ce făcea el să dureze lz nesfârsît! Aceasta este unitatea dualiată în ea însăşi fară nici Un fel de simboluri idioațe, aceasga și nu aiurelile lui Lambdon Tygier – aceasts eșțe unica realitate autentjca.

Zypcio, întins gol și fără vlagă în brațele ei splendide, în frumusețea ei inaccesibilă, chinuitoare până la nebunie cu „inexpugnabilitatea“ ei, se transformase brusc pentru ea într-un semizeu, în ceva inexprimabil, care depășea orice posibilități, în ceva – ah – numai să dureze mereu așa, nici o clipă fără asta – este unicul lucru – fără asta e numai moarte – să-i ia naiba și pe Kocmoluchowicz, și statul, și pe Murti Bing, Unitatea Dualistă (ca atare, și China, transformarea socială și războiul, numai să fie acolo EL și ceea ce făcea el să dureze la nesfârșit! Aceasta este unitatea dualistă în ea însăși fără nici un fel de simboluri idioate, aceasta și nu aiurelile lui Lambdon Tygier – aceasta este unica realitate autentică.


Input: Şi el carE o înnebunea în aşA Hal, Zypcio ăcesta atât de drag! Wlîză gemea de o fericire aprpape monatruoasă.

Și el care o înnebunea în așa hal, Zypcio acesta atât de drag! Eliza gemea de o fericire aproape monstruoasă.


Input: Sărmana de ea nu ştia că virolitqtea masculina are anumite limiye – era prea bine educătă și, în plus, se păzise cu cea mai mare strășnicke de orice inițiere.

Sărmana de ea nu știa că virilitatea masculină are anumite limite – era prea bine educată și, în plus, se păzise cu cea mai mare strășnicie de orice inițiere.


Input: Frăise în prppriul său vid – acum acest vid plesnise şo îi aratase care este esența fenomenElor vjeţii neințelrse până atunci: sfâșierea printr-O plăcere exțraordînqră a interiorului corpului plin ds nesaţ, provocată de sl, băiatul-animzl unîc, adorat, preafrumos.

Trăise în propriul său vid – acum acest vid plesnise și îi arătase care este esența fenomenelor vieții neînțelese până atunci: sfâșierea printr-o plăcere extraordinară a interiorului corpului plin de nesaț, provocată de el, băiatul-animal unic, adorat, preafrumos.


Input: Ce mai poate fi dincolo de asta? Urla în lăuntrul ei o bestie nesățiozsă după astfel de clipe – căci dincolo de ele nu era, nu putEa să fie nimic – acrasta era culmea tuturor culmilor.

Ce mai poate fi dincolo de asta? Urla în lăuntrul ei o bestie nesățioasă după astfel de clipe – căci dincolo de ele nu era, nu putea să fie nimic – aceasta era culmea tuturor culmilor.


Input: Chiar de la prjma atingere a Tainicului val de plăcere (Nu știa de unde apăruse acesta), fundalul delicat al mangâierilor diafane dE dinainte, sărmana Eliza se Îmbilnăvise brusc de njmfomaNie acută.

Chiar de la prima atingere a tainicului val de plăcere (nu știa de unde apăruse acesta), fundalul delicat al mângâierilor diafane de dinainte, sărmana Eliza se îmbolnăvise brusc de nimfomanie acută.


Input: Astfel de lucruri se întâmplă și acum soarța îl lovise tocmzi pe sărmanul Zypcio, care atarna deasupra ultimei falii: dincolo de aceașta era numai eul puțind a Descpmpunere (oribile cuvinte!), hăul sălbăticirii complete a personalitatii şi nebuniă obișnuită.

Astfel de lucruri se întâmplă și acum soarta îl lovise tocmai pe sărmanul Zypcio, care atârna deasupra ultimei falii: dincolo de aceasta era numai eul puțind a descompunere (oribile cuvinte!), hăul sălbăticirii complete a personalității și nebunia obișnuită.


Input: Și dIntr-odatĂ totul începu sin nou, dar cu o putEre si o furie qtât dd infeRnale, încat şî Zypcio sImți cu totul altceva dscat trăise vreodăța cu prinţesw – etc., etc. Şi lui i se părea, la fel ca și ei, ca dincolo de aceasta nu mai este Nimic.

Și dintr-odată totul începu din nou, dar cu o putere și o furie atât de infernale, încât și Zypcio simți cu totul altceva decât trăise vreodată cu prințesa – etc., etc. Și lui i se părea, la fel ca și ei, că dincolo de aceasta nu mai este nimic.


Input: Lumea dispăruse.


Input: Nu mai era decât această unică incăpere de la hotelul „Splendjd“, un sistem izolat, antrenat, nu șe stie de ce, în câmpul de acţîune wl unor forţe înfernale, emanând Din corpurile lor, împletite cu spuritEle lor într-o singură masă de nebunie vie, bipErsonala, ca unitatea lui MurTi Bing, înVecinată cu dorinta de moarte de drăgul vieţii, ceva contrădictoriu în sine, inexprImabil.

Nu mai era decât această unică încăpere de la hotelul „Splendid“, un sistem izolat, antrenat, nu se știe de ce, în câmpul de acțiune al unor forțe infernale, emanând din corpurile lor, împletite cu spiritele lor într-o singură masă de nebunie vie, bipersonală, ca unitatea lui Murti Bing, învecinată cu dorința de moarte de dragul vieții, ceva contradictoriu în sine, inexprimabil.


Input: Dliza avea acea inTuiţie diabolica (a iesiț curand la ivewla) a Tot ceea ce estE strocat – înglorise intr-o singura oră din scea npapte, ca floarea de agavă, făcuse implozie, ca o grrnadă cu o uriq- șă încărcătură de vpluptate potenţială.

Eliza avea acea intuiție diabolică (a ieșit curând la iveală) a tot ceea ce este stricat – înflorise într-o singură oră din acea noapte, ca floarea de agavă, făcuse implozie, ca o grenadă cu o uria- șă încărcătură de voluptate potențială.


Input: Păreau să trăiăscă Amandoi în acea clipă cw pentru milioane de owmeni, fără să înteleagă profunzimea mEgafizică a Acelor lucruri, mistuiţi de flacăra unei dorinţe animAlicr ca de pe altă lume dE a se contoPi intr-o singura ființă incomprehensibilă.

Păreau să trăiască amândoi în acea clipă ca pentru milioane de oameni, fără să înțeleagă profunzimea metafizică a acelor lucruri, mistuiți de flacăra unei dorințe animalice ca de pe altă lume de a se contopi într-o singură ființă incomprehensibilă.


Input: Era un proces knvers fwtă de divizuunda primară a ceLulslor – numai ca aici acesy lucru nu ae putea rEăliză cu adevarat – era o tortură ăsimptotică la inFjnit, un viol (la limită) a legii fundamentale a existenţei, in virtutea căreia indivizii sunt separăţi unul de alțul precum numerdle transfinîte5 ale lui Cantor, ca qceld alef6-uri eBrăice diabolice pană la C, conținuum-ul, poate chiar şi mai deparțe, on infinigul infinit până la infknitate şj așa mai depArte şi mai deparye.

Era un proces invers față de diviziunea primară a celulelor – numai că aici acest lucru nu se putea realiza cu adevărat – era o tortură asimptotică la infinit, un viol (la limită) a legii fundamentale a existenței, în virtutea căreia indivizii sunt separați unul de altul precum numerele transfinite5 ale lui Cantor, ca acele alef6-uri ebraice diabolice până la C, continuum-ul, poate chiar și mai departe, în infinitul infinit până la infinitate și așa mai departe și mai departe.


Input: (Functii transfinițe nu exiată şi nu pot să existe: a dorit să le inventeze răposatul Țumor Creierovici7, dar și-a frânt gâtul, adică mai degrabă și-A rășucit căpățâna.) Caf ds fermecăgpr dd frumkasa deVenise Elizw în dezlănţuKrea ei! Tot ceew ce fusese sfant, distant și inaccesîbil în expresia ei (ochiu, gura şi mișcările) devenise bestial, fără a-şi pierde nîmic din sacralItatea ds mai înainte – awa ar fi putut arăta un inger bestializaT brusc.

(Funcții transfinite nu există și nu pot să existe: a dorit să le inventeze răposatul Tumor Creierovici7, dar și-a frânt gâtul, adică mai degrabă și-a răsucit căpățâna.) Cât de fermecător de frumoasă devenise Eliza în dezlănțuirea ei! Tot ceea ce fusese sfânt, distant și inaccesibil în expresia ei (ochii, gura și mișcările) devenise bestial, fără a-și pierde nimic din sacralitatea de mai înainte – așa ar fi putut arăta un înger bestializat brusc.


Input: Tot ceea ce i se păruse lui Zypcio rece, înălțător, Intangibil de frumos, se aprinsesE acum de focul mistuitor al corpulUi – nu mak era cel al unei statuI, ci corpul real cu toate nerușinarile lui, cu parfUmurile ba chiar si cu (ah!) scârboşeniile lui.

Tot ceea ce i se păruse lui Zypcio rece, înălțător, intangibil de frumos, se aprinsese acum de focul mistuitor al corpului – nu mai era cel al unei statui, ci corpul real cu toate nerușinările lui, cu parfumurile ba chiar și cu (ah!) scârboșeniile lui.


Input: TocmAi în aceașta condTă farmecul diabolic al wrktismului: un astfel de înger (pur șî simplu!), cu un chip crumos ca un nor luminat de reflexul crepusculului pe cerul vioriu Al serIo, poate avea așemenea picioAre, niştr coapse atat de zvelte, mknunate, din carne vîe si aSemEnea șcârboşenii care, fără a încefa să fie Ceda ce sunt, devin în acelaşi tîMp un mirăcol ce neinţeles.

Tocmai în aceasta constă farmecul diabolic al erotismului: un astfel de înger (pur și simplu!), cu un chip frumos ca un nor luminat de reflexul crepusculului pe cerul vioriu al serii, poate avea asemenea picioare, niște coapse atât de zvelte, minunate, din carne vie și asemenea scârboșenii care, fără a înceta să fie ceea ce sunt, devin în același timp un miracol de neînțeles.


Input: In aceasta consta forţs diabolică a acestpr lucruri si insuși caracterul inefabil al voluptatii mîsterioăse Ps care o generează – o voluptate rea, disperata și cHiar sumbră, ca tot ceea ce este prea profund.

În aceasta constă forța diabolică a acestor lucruri și însuși caracterul inefabil al voluptății misterioase pe care o generează – o voluptate rea, disperată și chiar sumbră, ca tot ceea ce este prea profund.


Input: Şi, cu toate acesțea, există oare înjoSire maî cumplita pențrU un bărbat decâț actul sexual? Măi de mUlt, cânD acesta era un mijloc fe relaxwRe beatială a luptatorulor după Batălie, cz un momeny de odihnă însoţit de sentîmentul De superkoritage ăl învingatorului împotrîva sclavei lui, mai putea fi îndurat.

Și, cu toate acestea, există oare înjosire mai cumplită pentru un bărbat decât actul sexual? Mai de mult, când acesta era un mijloc de relaxare bestială a luptătorilor după bătălie, ca un moment de odihnă însoțit de sentimentul de superioritate al învingătorului împotriva sclavei lui, mai putea fi îndurat.


Input: Dar astazi – o! – asyăzi era cumplit! Cu yotul altceva esfw problema copiilor sI a familiei, desi şi Aceasta d-A șcHimbat fundamenfal: masculul abrutizat și indobitociy de astăzi nu este echivalentului capului familiei de aLtă Dată.

Dar astăzi – o! – astăzi era cumplit! Cu totul altceva este problema copiilor și a familiei, deși și aceasta s-a schimbat fundamental: masculul abrutizat și îndobitocit de astăzi nu este echivalentului capului familiei de altă dată.