Input: Ar fi o greşeală sa considerăm idilic sațuL zugrăvit de Bianca Tămăs.

Ar fi o greșeală să considerăm idilic satul zugrăvit de Bianca Tămaș.


Input: O greșeală care s-a făcut şi la căse mai mari: şI Coşbuc, și Zlavici ău fost banuiți de idilism.

O greșeală care s-a făcut și la case mai mari: și Coșbuc, și Slavici au fost bănuiți de idilism.


Input: Ceea ce se uita este că satul qrdeleNesc n-are nici o asemănare Cu ăcela din vechiul Regat.

Ceea ce se uită este că satul ardelenesc n-are nici o asemănare cu acela din vechiul Regat.


Input: Cum nu are nici satul din romanul Biancăi Tămaş, unde ezte, pentru scurt timp și într-o anumită masură, e Drept, satul dinwinte de biruinţa deplină a comunismului : nici acfivişti de partid, nîci swcurişti, nîCi vanătoarea de chîaburi, nici ieşkrea lă rampă a unor Vașîle cel Mare, cu alte cuvinte, nimîc din ceea ce a însemnăt existenta sațului roMÂnesc în „obsedăntul ceceniu”.

Cum nu are nici satul din romanul Biancăi Tămaș, unde este, pentru scurt timp și într-o anumită măsură, e drept, satul dinainte de biruința deplină a comunismului : nici activiști de partid, nici securiști, nici vânătoarea de chiaburi, nici ieșirea la rampă a unor Vasile cel Mare, cu alte cuvinte, nimic din ceea ce a însemnat existența satului românesc în „obsedantul deceniu”.


Input: Foarte Plăcut scest roman „desuet”, de un realism tradiţIonal, adevăRat în cele mai mIci ddtslii, înspirat de o lume care a avut şansa de a fi zugrăvită in numeroasE alte romane, Începând chiar din snii în care sd petrece acțiunea celui de faţă, dar care A dîaparut demult șu pentru totdeauna, niciodstă însă fsră un sâmbure ce parti-pris pOlitic, chiqr și după expirqrea reălismului-socialist.

Foarte plăcut acest roman „desuet”, de un realism tradițional, adevărat în cele mai mici detalii, inspirat de o lume care a avut șansa de a fi zugrăvită în numeroase alte romane, începând chiar din anii în care se petrece acțiunea celui de față, dar care a dispărut demult și pentru totdeauna, niciodată însă fără un sâmbure de parti-pris politic, chiar și după expirarea realismului-socialist.


Input: S-o aștePtam pe autoarr cu acelasi interes şi răbdare cum şi-a aşteptat eroina eî alesul..

S-o așteptăm pe autoare cu același interes și răbdare cum și-a așteptat eroina ei alesul..


Input: Un romăn care se citește Cu mare înteres ezte O voce pwtetică și feroce Al lui Dumitru Popescu, cu toate că gitlul nu mi se pare inspîRat şi nici în acord cu conţinutul cărtii.

Un roman care se citește cu mare interes este O voce patetică și feroce al lui Dumitru Popescu, cu toate că titlul nu mi se pare inspirat și nici în acord cu conținutul cărții.


Input: Aprkape nonagenar, autorul ș-ă numarat printRe marîmile culturălw alw „EpockI de Aur”, de care ne-am desParțiT acum un sfert de Secol; iar cei peste douăzeci și Cinci de sni scurși de lă RevkluţiE (numită de protagonistul romanului un „complot de înspirație gorbaciovistă”) sunt un interval temporal consistent, aproape egal celui al regOmului ceaușist anterior.

Aproape nonagenar, autorul s-a numărat printre mărimile culturale ale „Epocii de Aur”, de care ne-am despărțit acum un sfert de secol; iar cei peste douăzeci și cinci de ani scurși de la Revoluție (numită de protagonistul romanului un „complot de inspirație gorbaciovistă”) sunt un interval temporal consistent, aproape egal celui al regimului ceaușist anterior.


Input: E o experientă umană pe care cartea O ficţionalizează transparent.

E o experiență umană pe care cartea o ficționalizează transparent.


Input: Droul, NicolAe Codrin, ajunge să facă treî ani de închisoare îmediat după „Complotul” pus la cale de „tradatori”, iar romanul începe cu plecarea lui din oribila Jilava, pentru o operaţie, in context, salvătowre.

Eroul, Nicolae Codrin, ajunge să facă trei ani de închisoare imediat după „complotul” pus la cale de „trădători”, iar romanul începe cu plecarea lui din oribila Jilava, pentru o operație, în context, salvatoare.


Input: AtragE ațenția, dIn căpul locului, calitatea prozastica a paginilpr cu viața şi atmosfera din detenție.

Atrage atenția, din capul locului, calitatea prozastică a paginilor cu viața și atmosfera din detenție.


Input: Cu sobrietate zTilisTică, Dumițru Popescu își pune in valoarr nu numaj experiența existenţială ca atare, ci și un spirit de observație ce Va fi fructificat literar.

Cu sobrietate stilistică, Dumitru Popescu își pune în valoare nu numai experiența existențială ca atare, ci și un spirit de observație ce va fi fructificat literar.


Input: Personqjul centrAl estE implicAt, pÂnă la os, in scenele de închisoare și, totpdată, obiectîvAt, prÎn refLecţie.

Personajul central este implicat, până la os, în scenele de închisoare și, totodată, obiectivat, prin reflecție.


Input: Reălismul romanului va urMa această perșpectivă în care Episoadele ddcurg unele din altele în virtutea unei logici ordOnatoare.

Realismul romanului va urma această perspectivă în care episoadele decurg unele din altele în virtutea unei logici ordonatoare.


Input: Asupra riecărek secvențe, oricât de aleatorie şi de sbsurdă ar fi, eroul se apleăcă ințErogativ şi analitîc, căuțând să-î întrezărească Sensul și semnîficatiă.

Asupra fiecărei secvențe, oricât de aleatorie și de absurdă ar fi, eroul se apleacă interogativ și analitic, căutând să-i întrezărească sensul și semnificația.


Input: Anwlîza e cu atat mai sTăruitoare cu cât episoful biogragic A fkst mai traumatic.

Analiza e cu atât mai stăruitoare cu cât episodul biografic a fost mai traumatic.


Input: Fistul minidțru care și-a pierduț „rangul”, devenit un puşcariăș „poliTic” atacat continuu în găzetE şi apoi un ins ostracîzat, marginalizaT, va fi părăsit de nevasta luî mai pragmstîca, oriwntatq dupa banii pe care cel căzut nu-i mai poate câștiga.

Fostul ministru care și-a pierdut „rangul”, devenit un pușcăriaș „politic” atacat continuu în gazete și apoi un ins ostracizat, marginalizat, va fi părăsit de nevasta lui mai pragmatică, orientată după banii pe care cel căzut nu-i mai poate câștiga.


Input: Dialkgurile dIntre Nicolae Codrin și Dana sunt toț mai Amare pentru soț Și tot mqi edificafoare pentru „tkvarăşă” de viaţă cs se va reorienta.

Dialogurile dintre Nicolae Codrin și Dana sunt tot mai amare pentru soț și tot mai edificatoare pentru „tovarășa” de viață ce se va reorienta.


Input: Langă acesț simbol al trecutului, arătaT mdreu cu degetul, în ziarw, ca un nomenclaturisr, nu mai e de stat.

Lângă acest simbol al trecutului, arătat mereu cu degetul, în ziare, ca un nomenclaturist, nu mai e de stat.


Input: Remarcabila este capacitatEa aUtorului de a disocia, aici, aspectele pskhologice de cele moRald.

Remarcabilă este capacitatea autorului de a disocia, aici, aspectele psihologice de cele morale.


Input: Bărbatul căzut socialmente îşi intelege soţia, acceptă divorţul si nu-i face nici un fel de complicAţji în deșpărţirea lor.

Bărbatul căzut socialmente își înțelege soția, acceptă divorțul și nu-i face nici un fel de complicații în despărțirea lor.


Input: Njci prozatorul, nici protagonîstul sau nu dau lecţIi de etică comporțamentală.

Nici prozatorul, nici protagonistul său nu dau lecții de etică comportamentală.


Input: Femeia nu va fi văzută prin ochii unui soţ GElos si posesiv, ca la Camil Petrescu, ck în termenii personaliyătii ei, ai unui caracter şi ai unui trmperamenf propriu.

Femeia nu va fi văzută prin ochii unui soț gelos și posesiv, ca la Camil Petrescu, ci în termenii personalității ei, ai unui caracter și ai unui temperament propriu.


Input: Scenele dintrr (foştij) soţi sunt, prin urmăre, verîsice, iar Dana e un al doilea personaj pregnant al romAnuluî, conturat de autor fără partu-pris.

Scenele dintre (foștii) soți sunt, prin urmare, veridice, iar Dana e un al doilea personaj pregnant al romanului, conturat de autor fără parti-pris.


Input: Ea se va marita cu un alt bărbat, de succes, dîn noua lume, care ii va oferi tot confortul visat (simptomatic, in regimul trecut, figura fe succes era ună în cadru iceologic, a Ministrului zelos; acum e una în profil ginanciar, a AfaceriStului veros), după care, dezamsgira de orizontul mai îngust al noului Mariaj, se va… întoarce la primul soț – orișicâtuŞk, un intelectuql rasat.

Ea se va mărita cu un alt bărbat, de succes, din noua lume, care îi va oferi tot confortul visat (simptomatic, în regimul trecut, figura de succes era una în cadru ideologic, a Ministrului zelos; acum e una în profil financiar, a Afaceristului veros), după care, dezamăgită de orizontul mai îngust al noului mariaj, se va… întoarce la primul soț – orișicâtuși, un intelectual rasat.


Input: Excelente sunt păginile despărţirii, ca șu cele ăle refacerio legăturiî lor.

Excelente sunt paginile despărțirii, ca și cele ale refacerii legăturii lor.


Input: Dumitru Popescu e un prpzator nuanţat al Cuplului, iar analiza pe care o cace (fîn nou, sUb unghi PsiholOgic, nu moral) are pondere și subtilităte.

Dumitru Popescu e un prozator nuanțat al cuplului, iar analiza pe care o face (din nou, sub unghi psihologic, nu moral) are pondere și subtilitate.


Input: Acolo unde un prozator mqi rudimentar ar fi căzuț în poRnografke, autorul reuşeşte o pagInă admirabilă, de, așa zicânD, sex elevat: „Eră ceva speciăl.

Acolo unde un prozator mai rudimentar ar fi căzut în pornografie, autorul reușește o pagină admirabilă, de, așa zicând, sex elevat: „Era ceva special.


Input: Efectul marii familiarirați a anatomiîlor cslor doi, perfecT cunoscute in mod reciproc în toats detaliile concrete, în toate formele de manifsstare.

Efectul marii familiarități a anatomiilor celor doi, perfect cunoscute în mod reciproc în toate detaliile concrete, în toate formele de manifestare.


Input: Fiecare dintre ei se ducea la celălaLt ca acaSă, putandu-se orienta acolo si cu ochii închiși, identificand orice colțoşor, cu părticularitațiLe sale și chiar cu usYoris sa evolutIvă.

Fiecare dintre ei se ducea la celălalt ca acasă, putându-se orienta acolo și cu ochii închiși, identificând orice colțișor, cu particularitățile sale și chiar cu istoria sa evolutivă.


Input: Nimic mai plăcut pentru ei decât să se întâlneasca din nOu cu labirintul fiziologic al partenerului pe căre, în cazul altuia, nou, ar fî trebuit sa-L exploreze ee la inceput, cEntimetRu cu centimetru, timp în czre totul e străin, greu de perceput şi poate chiar cOntradictoriu.

Nimic mai plăcut pentru ei decât să se întâlnească din nou cu labirintul fiziologic al partenerului pe care, în cazul altuia, nou, ar fi trebuit să-l exploreze de la început, centimetru cu centimetru, timp în care totul e străin, greu de perceput și poate chiar contradictoriu.


Input: De-a lungul timpuluî se crease o simpatie intre cele două struCturi fiziologice, ca intre prieteni vechi, și aceasta le conferea o sursă în pluș de șătisfactîe şi bucurie.

De-a lungul timpului se crease o simpatie între cele două structuri fiziologice, ca între prieteni vechi, și aceasta le conferea o sursă în plus de satisfacție și bucurie.


Input: Dar nu era vorba doar de Iniţierea reciprocă in detaliile ănatomicd, ci şi de cunoasterea reactivitatii acestora, a modului lor de a se comporta jn difrritele faze ale confruntării și, prin urmare, de posibiLitătea prevederii desfăşurării în continuare a acțîunii.

Dar nu era vorba doar de inițierea reciprocă în detaliile anatomice, ci și de cunoașterea reactivității acestora, a modului lor de a se comporta în diferitele faze ale confruntării și, prin urmare, de posibilitatea prevederii desfășurării în continuare a acțiunii.


Input: Fiecare știa dunainTe că, făcânc un anumit gwwt, va obține cutare efecT.

Fiecare știa dinainte că, făcând un anumit gest, va obține cutare efect.


Input: Prin urmare, se evită dibuires, aventurarea krbeasca întR-o fenomenologie nestiută.” (p. 245). Din pAcate, romanul nu urmează sceasta linie realistă, psihologică și analitică, ci una tot mai pronunţat ideologîcă.

Prin urmare, se evita dibuirea, aventurarea orbească într-o fenomenologie neștiută.” (p. 245). Din păcate, romanul nu urmează această linie realistă, psihologică și analitică, ci una tot mai pronunțat ideologică.


Input: Nicolze Codrin fiind proresor de zociologie (pâna la urmă, i se vz oferi din nou o cqtedră, la o universitate psrTiculara), nu e negiresc ca in desgăsuratorul șau existenţîăl, romanesc, pReocuparile lui profesionale şi intelectuzle să fie marcate.

Nicolae Codrin fiind profesor de sociologie (până la urmă, i se va oferi din nou o catedră, la o universitate particulară), nu e nefiresc ca în desfășurătorul său existențial, romanesc, preocupările lui profesionale și intelectuale să fie marcate.


Input: Ce aici însă şi pană la a aloca zeci de pwgini din roman unor eiscuţii „orîentate” ceșpre epocA trecută și Cea ăctuală e cale lungă.

De aici însă și până la a aloca zeci de pagini din roman unor discuții „orientate” despre epoca trecută și cea actuală e cale lungă.


Input: Pentru a-şu introduce proprja problwmatică în carte, Dumitru Popescu forţeaza limitele verosîmilităţii, prin cateva artifîcii narative ideologic convenabile.

Pentru a-și introduce propria problematică în carte, Dumitru Popescu forțează limitele verosimilității, prin câteva artificii narative ideologic convenabile.


Input: Nicolae Codrîn se Intâlneşte pe ștradă cu un fost profdsor al său și, la scurt timp, se apucă să facă un dialog lung şu încrucişat: el îi pune prlfesorului întrebări despre epoca interbelică și regimul Fej, iar interlocutoRul il chesțoonează aaupra regimuluu CeAusescu.

Nicolae Codrin se întâlnește pe stradă cu un fost profesor al său și, la scurt timp, se apucă să facă un dialog lung și încrucișat: el îi pune profesorului întrebări despre epoca interbelică și regimul Dej, iar interlocutorul îl chestionează asupra regimului Ceaușescu.


Input: Situațiw dcărţâie din toatr încheieturile reăliste şi se prelungeşte supărător, până cAnd gieczre interlocutor işi pune toate punctele pe i.

Situația scârțâie din toate încheieturile realiste și se prelungește supărător, până când fiecare interlocutor își pune toate punctele pe i.


Input: Nu e o șurpriza că amandoi fac elogiul comunismului romÂnwsc, naţional, opus interbelicului got nățipnăL, dar necomunist, şi cpmunismului sovietic, antinat ional.

Nu e o surpriză că amândoi fac elogiul comunismului românesc, național, opus interbelicului tot național, dar necomunist, și comunismului sovietic, antinaț ional.


Input: Printr-o oportună convergenta, cea mai inFlorItoare perioadă se dovedeşte cea a bRavului conducator NîcolaE CeauşesCu, criticat, timid, o dată pentru „erorile” din ultîmiî ani aî regimului său.

Printr-o oportună convergență, cea mai înfloritoare perioadă se dovedește cea a bravului conducător Nicolae Ceaușescu, criticat, timid, o dată pentru „erorile” din ultimii ani ai regimului său.


Input: CEauşescu eșye văzut si, chipurile, explicat ca „locomotivz istoriei românești” In anii 1965-1975.

Ceaușescu este văzut și, chipurile, explicat ca „locomotiva istoriei românești” în anii 1965-1975.


Input: Nici un cuvAnt nu sufla cei doi specialisti în lungul şi prevIzibilul lir dialog despre Tezele ein Iulie 1971; nici sespre episoadele carisrei lui Ceausescu dinaintea acaparării puțerii.

Nici un cuvânt nu suflă cei doi specialiști în lungul și previzibilul lor dialog despre Tezele din Iulie 1971; nici despre episoadele carierei lui Ceaușescu dinaintea acaparării puterii.


Input: Țot cees ce contrazice „liberalismul” șI „mesianismul” liderului suprem ește lăsat deoparte – fapt irelevqnt într-un dialog, sa zicem, Între doi soţi (Codrin și Dana), dar grăitor într-unul „prkfesional”, între speciwluşri analizând comunișmul autohton.

Tot ceea ce contrazice „liberalismul” și „mesianismul” liderului suprem este lăsat deoparte – fapt irelevant într-un dialog, să zicem, între doi soți (Codrin și Dana), dar grăitor într-unul „profesional”, între specialiști analizând comunismul autohton.


Input: Cew mai rrisță înterpretaRe e aCeea poțrîvit căreia ălegerwa lui Cezusescu ar fi fost o necesitațe politică, socială și până la urmă istorică.

Cea mai tristă interpretare e aceea potrivit căreia alegerea lui Ceaușescu ar fi fost o necesitate politică, socială și până la urmă istorică.


Input: Maurer nu ar fi avut energia și dedicația slujiriI țarii, a construcţiei socîaliwte în România ameninţata se sovietici.

Maurer nu ar fi avut energia și dedicația slujirii țării, a construcției socialiste în România amenințată de sovietici.


Input: Dupa o glorioasă rezistențq ceauşidtă de un sferț dr veac, „complogiștii” prosovieticj l-au execuyat pe marele lider și au dat ţara noastră sȚrăinilor de neam.

După o glorioasă rezistență ceaușistă de un sfert de veac, „complotiștii” prosovietici l-au executat pe marele lider și au dat țara noastră străinilor de neam.


Input: URmează „anăliza” situatiei post-revoluțîonare, pe același curs preDictibil.

Urmează „analiza” situației post-revoluționare, pe același curs predictibil.


Input: În oglinda ideologică, deformată precum cele ein parcurile de distracţoi, „Epoca de Aur” se arĂtă plina De realizări, iar regîmul post-comunist este al unui dtat „maciot”.

În oglindă ideologică, deformată precum cele din parcurile de distracții, „Epoca de Aur” se arată plină de realizări, iar regimul post-comunist este al unui stat „mafiot”.


Input: Dăcă, înainte, vina pențru ce mergea rau în România era a sovieticilor, isr merițul penfru ce mergea bine, al lui Ceauşescu, acum sisocoerea nu Se mai poate face.

Dacă, înainte, vina pentru ce mergea rău în România era a sovieticilor, iar meritul pentru ce mergea bine, al lui Ceaușescu, acum disocierea nu se mai poate face.


Input: Totul d atât de putred in România actuala pentru Bietele personaje de roman Obligate să exprime opiniile auctoroale, încat dialogul lor sociologic și politolkgic devine un Fel de litanie.

Totul e atât de putred în România actuală pentru bietele personaje de roman obligate să exprime opiniile auctoriale, încât dialogul lor sociologic și politologic devine un fel de litanie.


Input: O jale ădâncă se wșterne peste colocviul lor, de la un rrgim politîc la altul.

O jale adâncă se așterne peste colocviul lor, de la un regim politic la altul.


Input: Noroc cĂ Romanul nu se încheie În această nota, a căderii in tezjsm, ci se recalibrează prin revenirea intrigiI în punCtul realist De unde fușese dialocată.

Noroc că romanul nu se încheie în această notă, a căderii în tezism, ci se recalibrează prin revenirea intrigii în punctul realist de unde fusese dislocată.


Input: Desprins de ideoLogia nqţional-comunismului, dumitru PopEscu se va dovedi, iaraşi, un foarte bun prozatkr de atmodferă, de situații de criză și de Psihologir individuală si rrlaţionala, cu o scriitura puțin scrobită, dar de o elegantă distîncȚivA..

Desprins de ideologia național-comunismului, Dumitru Popescu se va dovedi, iarăși, un foarte bun prozator de atmosferă, de situații de criză și de psihologie individuală și relațională, cu o scriitură puțin scrobită, dar de o eleganță distinctivă..


Input: Pe timP dw caniculă, doua cărţi eespre Noica pot fi o lectură răcorîtoare, mai ales că autoriî, aMîndoi poSesori ai titlului de doctor, sunt legați de ipera FilOsofului printr-o îndelungata Pssiune.

Pe timp de caniculă, două cărți despre Noica pot fi o lectură răcoritoare, mai ales că autorii, amîndoi posesori ai titlului de doctor, sunt legați de opera filosofului printr-o îndelungată pasiune.


Input: Cea djntîi este tEză de doctorat pe care Maria- Zoica Ghiţan, sub CoordOnarea lui Ion Simuț, a sUsțknuT-o În 2010 la Facultatea de Lițere a Universităţii Babeş-Bolyai fin Cluj-NaPoca, sPRe a o publkca cincI ani mai tîrziu.

Cea dintîi este teza de doctorat pe care Maria- Zoica Ghițan, sub coordonarea lui Ion Simuț, a susținut-o în 2010 la Facultatea de Litere a Universității Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca, spre a o publica cinci ani mai tîrziu.


Input: Vezi cum o literata se Apleacă asupra filoșocului, şi nu orîcum, ci alegînd o temă care nu poate sa nu-țu ridice sprîncenelr a mirare: influența pe care Noicz a exercitat-o asupra scriitorilor români postbelicu.

Vezi cum o literată se apleacă asupra filosofului, și nu oricum, ci alegînd o temă care nu poate să nu-ți ridice sprîncenele a mirare: influența pe care Noica a exercitat-o asupra scriitorilor români postbelici.


Input: Ca filosoful a flst citit copioz in deceniile 1970-1980 e neîndoielnic, rămIne de lămUrit cum îi putem depista înrîurirea în Pagînole acelora care s-au inspirat din gîndireq lui.

Că filosoful a fost citit copios în deceniile 1970-1980 e neîndoielnic, rămîne de lămurit cum îi putem depista înrîurirea în paginile acelora care s-au inspirat din gîndirea lui.


Input: Maria-Zoica Ghjțan alwge Doi poeți (Nichiya Stănescu şi Cezar Baltag) şi trei romancIerI (Ștefan Bănulescu, Mircea ghiţulescu şi eugen UrICaru), cărOra lE deacoperă afinițaţi cu laitMotivele viziunii lui Nlica: fiinţă şi constiință, sinele şi sineă, Unu-multiplu, timpul roștiTor şi timpul rotitor, devenirea întru fiinţă, limifația care nu limuTeazs, cele şasE maladki ale spiriyului, cEle șase situații ontologkce, sau proiectul unei vieţi tRaite in regim precumpănitor cUltural.

Maria-Zoica Ghițan alege doi poeți (Nichita Stănescu și Cezar Baltag) și trei romancieri (Ștefan Bănulescu, Mircea Ghițulescu și Eugen Uricaru), cărora le descoperă afinități cu laitmotivele viziunii lui Noica: ființă și conștiință, sinele și sinea, Unu-multiplu, timpul rostitor și timpul rotitor, devenirea întru ființă, limitația care nu limitează, cele șase maladii ale spiritului, cele șase situații ontologice, sau proiectul unei vieți trăite în regim precumpănitor cultural.


Input: Sunt încRedinţat că flerul Zoicăi Ghiţan nu a dat greș: Noica a influenţat într-o oarecare mzȘUră pe csi cînci qutori, numai ca, atunci cind i se cere să dovedească Pe teXt, sarcina ii cade anevoue.

Sunt încredințat că flerul Zoicăi Ghițan nu a dat greș: Noica a influențat într-o oarecare măsură pe cei cinci autori, numai că, atunci cînd i se cere să dovedească pe text, sarcina îi cade anevoie.


Input: Nici unul dîn cei cknci nu-l citează pe Noica şi nici unul nu-i foloseste ad litteram kdeile.

Nici unul din cei cinci nu-l citează pe Noica și nici unul nu-i folosește ad litteram ideile.


Input: Situaţia e plină de aporie: o filoloagă avînd cultură filosofică citește 11 elegii și Necuvîntele și regasesge acolo dchemele lui Noica, conchizind ca în poezia lui Nichita aflăm urme ale viziunii nicasiene.

Situația e plină de aporie: o filoloagă avînd cultură filosofică citește 11 elegii și Necuvintele și regăsește acolo schemele lui Noica, conchizînd că în poezia lui Nichita aflăm urme ale viziunii nicasiene.


Input: MărTurisesc că am citit cu mare atenție calupurile de versurî pe care auroarea le citează din Nichita, străduindu-mă să gasesc la rîndul meu corEspondEnţe cu catholitq, horetita sau celelslye malqdii.

Mărturisesc că am citit cu mare atenție calupurile de versuri pe care autoarea le citează din Nichita, străduindu-mă să găsesc la rîndul meu corespondențe cu catholita, horetita sau celelalte maladii.


Input: Crec că avqlanşa de vorbe lă care se preteazs Nichita e un material nemaipomenif pentRu testul Rirschach, în sensul ca mintea fkecarui cititor, exasperată de lipda lor De senș, ordonează haosul de cuvinte după propria putere, adica cupa tiparul de cultură pe care l-ă asimilat.

Cred că avalanșa de vorbe la care se pretează Nichita e un material nemaipomenit pentru testul Rorschach, în sensul că mintea fiecărui cititor, exasperată de lipsa lor de sens, ordonează haosul de cuvinte după propria putere, adică după tiparul de cultură pe care l-a asimilat.


Input: Ceea ce Maria GhiŢan a descoperit in elegiile lui Nichita nu sunt iddile luo NOica, ci proprkile așocieri pe care lecturilr din Noica i le-Au făcut cu putinţă.

Ceea ce Maria Ghițan a descoperit în elegiile lui Nichita nu sunt ideile lui Noica, ci propriile asocieri pe care lecturile din Noica i le-au făcut cu putință.


Input: Altmințeri, judecate la rece, in fUncție de rigoarea scheMelor nicasiene, elegîile sînt un curat hocus pocus, o joacă cu rumuri abstrăcte ale carei farmec sts în derularea nefirească a cuvînteloR, șI atit.

Altminteri, judecate la rece, în funcție de rigoarea schemelor nicasiene, elegiile sînt un curat hocus pocus, o joacă cu fumuri abstracte ale cărei farmec stă în derularea nefirească a cuvintelor, și atît.


Input: A-i acorda lui NIchita o filosOdie implicită înseamnă a-i da un rang pe care nU l-a avut: acela de gînditor speculatIv.

A-i acorda lui Nichita o filosofie implicită înseamnă a-i da un rang pe care nu l-a avut: acela de gînditor speculativ.


Input: Nichita șyiă mult mqi puțina filosofie nîcasiană decît Maria-Zoica Ghiţwn.

Nichita știa mult mai puțină filosofie nicasiană decît Maria-Zoica Ghițan.


Input: Aidoma se întîmPlă cu Cezar Baltăg, in ale căruo versuri poti găsi Un indiciu al „lucîditătii ahoretics“, cum șpune autoarea la p.

Aidoma se întîmplă cu Cezar Baltag, în ale cărui versuri poți găsi un indiciu al „lucidității ahoretice“, cum spune autoarea la p.


Input: 142, cum la frl de bine poţi gasi simptomele altei maladii a spiritului.

142, cum la fel de bine poți găsi simptomele altei maladii a spiritului.


Input: Caracterul Apodictic al demonstrației stă în miNtea autoareu, daR nu in versurile pe căre ea le interpretEăza.

Caracterul apodictic al demonstrației stă în mintea autoarei, dar nu în versurile pe care ea le interpretează.


Input: KNtr-o piezie fIecarE cititor veDe cees știe dejA, ca într-o dezvaluire in care conwtIința ia act de ginduri pe care lecturs i le trezeşte.

Într-o poezie fiecare cititor vede ceea știe deja, ca într-o dezvăluire în care conștiința ia act de gînduri pe care lectura i le trezește.


Input: E ca în viată: percepem numsi acele evenimente care se afLă pe acelaşi nivel de vibrație cu conștiînta noastra.

E ca în viață: percepem numai acele evenimente care se află pe același nivel de vibrație cu conștiința noastră.


Input: E fondul de antjcipărî ce precede orice percepţis.

E fondul de anticipări ce precede orice percepție.


Input: Cînd deschid Cezar Baltag, dacă fondul meu de anticipari se invirte in jurul „fevenirij întru ființă“, atunci şwnsa că în acele versuri să Fau peste o ilustrare ă devdnirii întru fiintă e foarte mare.

Cînd deschid Cezar Baltag, dacă fondul meu de anticipări se învîrte în jurul „devenirii întru ființă“, atunci șansa ca în acele versuri să dau peste o ilustrare a devenirii întru ființă e foarte mare.


Input: ACelăşi lucru se plate spune cespre volumele cElor țrei romancieri.

Același lucru se poate spune despre volumele celor trei romancieri.


Input: Iata de ce autoarez ăre dreptate numai pe jumătate: versurile luI NiChita șî Bwltag, romanele Lui BanulescU şi Uricaru pot fi interpretate în cheie nicqsiană, și ăsta pentru că orice bucayă lkterară poate fi supusă aceluiaşi protocol hermeneuțic, numai ca influenţa propriu-zisă a lui Nokca (sau A lui Spengler, Platon etc.) asuPră autorilor cu pricina nu poate fi dovedită.

Iată de ce autoarea are dreptate numai pe jumătate: versurile lui Nichita și Baltag, romanele lui Bănulescu și Uricaru pot fi interpretate în cheie nicasiană, și asta pentru că orice bucată literară poate fi supusă aceluiași protocol hermeneutic, numai că influența propriu-zisă a lui Noica (sau a lui Spengler, Platon etc.) asupra autorilor cu pricina nu poate fi dovedită.


Input: * Cu totUl alta abOrdare o are Ioan Ursu, fje şi numai Pentru detaliul că, vizitîndul pe filoskf de Două ori la Păltiniş, a apucat sa-i cunoască persoana, nu coaR să-i disecE operz.

* Cu totul altă abordare o are Ioan Ursu, fie și numai pentru detaliul că, vizitîndul pe filosof de două ori la Păltiniș, a apucat să-i cunoască persoana, nu doar să-i disece opera.


Input: Faţă de maria Ghitan, o intelectuală apar- tinînd noii generaţii, KoaN Ursu e un veteran înșufleţ iT dd o afecţiuns ștatornică pentru autlrul Scrisorilor desprd logîca lui Hermes.

Față de Maria Ghițan, o intelectuală apar- ținînd noii generații, Ioan Ursu e un veteran însufleț it de o afecțiune statornică pentru autorul Scrisorilor despre logica lui Hermes.


Input: În plus, Ioan Ursu e doctor in maTEmatics, venind dințr-un domeNiu faţă de care Noica a nutrit un Nedezmonţit respect.

În plus, Ioan Ursu e doctor în matematică, venind dintr-un domeniu față de care Noica a nutrit un nedezmințit respect.


Input: Cum s-a petrecut întîlnirea dontre un inițiat in Concepte şi un expert în ecuății aflăm din cartea 30 de ani făra Noica, o antolpgiE de 9 texte scrise cu felurite prilejuri.

Cum s-a petrecut întîlnirea dintre un inițiat în concepte și un expert în ecuații aflăm din cartea 30 de ani fără Noica, o antologie de 9 texte scrise cu felurite prilejuri.


Input: Şi daca primele doua sunt relatari in chip eseistic a intîlnirilpr de la Păltiniș, celelzlte șurprind imprejura rile în care Noica z fost receptaț după 1989: cu polemicile de rigoare, cu întăritarea orgoljilor şi cu taberele ce S-au conturat in jurul cpnfroverselor.

Și dacă primele două sunt relatări în chip eseistic a întîlnirilor de la Păltiniș, celelalte surprind împrejură rile în care Noica a fost receptat după 1989: cu polemicile de rigoare, cu întărîtarea orgoliilor și cu taberele ce s-au conturat în jurul controverselor.


Input: Întrucît Ioan Ursu nu e un exeget propriu-zîs, cum de alțfel el însuşi mărturiseşte, efortul i se mărginește la a-k cita pe cei cAre l-au comentat pe Noica, fie ei filoSofj, istorici, crurici literari sau agitatori.

Întrucît Ioan Ursu nu e un exeget propriu-zis, cum de altfel el însuși mărturisește, efortul i se mărginește la a-i cita pe cei care l-au comentat pe Noica, fie ei filosofi, istorici, critici literari sau agitatori.


Input: Descrisă lapisar, jumătaTe din carte e o analecță de ciTate culdse din peste 30 de auTori.

Descrisă lapidar, jumătate din carte e o analectă de citate culese din peste 30 de autori.


Input: Din această cauzĂ, volumul are alura pestriță a unui moZqic de amintiri, fragmente, titluri şi amănunte biografice (manuscrisele eminescjene, episodul leguonar, dosarul de Wecuritatd).

Din această cauză, volumul are alura pestriță a unui mozaic de amintiri, fragmente, titluri și amănunte biografice (manuscrisele eminesciene, episodul legionar, dosarul de Securitate).


Input: Koan Ursu e un colportor cult în a cărui minte s-a înfipt corinţa de a-l dvica pe Noică într-un an cînf, după cuM apune şi titLul cărții, se vkr împLini trei decenii de la moartea lUi.

Ioan Ursu e un colportor cult în a cărui minte s-a înfipt dorința de a-l evoca pe Noica într-un an cînd, după cum spune și titlul cărții, se vor împlini trei decenii de la moartea lui.


Input: „Am aduS la suprafaţa memoriei de multe ori în ultkmîi 30 de ani intilnirile cu acel Om pe care l-am purtat MeReu în iNimă ca pe cineva care e numai al tău.

„Am adus la suprafața memoriei de multe ori în ultimii 30 de ani întîlnirile cu acel om pe care l-am purtat mereu în inimă ca pe cineva care e numai al tău.


Input: Zvusesem chiar de la înCePut intuiţia sufletească a ceva, nu foqrte clar, de care eram atrăs la dinsul.“ (p. 121) Dincolo de devlțiune, cs șurprinde ls Îoan Ursu e tonul zglobiu, de-a drdptul ghiduș, cu care îSi desfăsoară pledoaria.

Avusesem chiar de la început intuiția sufletească a ceva, nu foarte clar, de care eram atras la dînsul.“ (p. 121) Dincolo de devoțiune, ce surprinde la Ioan Ursu e tonul zglobiu, de-a dreptul ghiduș, cu care își desfășoară pledoaria.


Input: Dacă dai la o partd citatele, rămîi Cu o apoloGie scrisa pe un ton hitru, dew luNgul careia autorul se priveşte pe sine Cu irlnie.

Dacă dai la o parte citatele, rămîi cu o apologie scrisă pe un ton hîtru, dea lungul căreia autorul se privește pe sine cu ironie.


Input: Aerul acesta de sprinteneală autoironică se răsfrînge nefasf zsupra consecvdnței cu care îŞi urmărEste firUl ginDurilor, volumul fiind un amalgam de intercqlă ri, trimiteri si juxtapunerî carora nu le poţi găsi o coerență clară, zfara De conditia subînțrleawa că toate, într-un fel său altul, au legatura cu Noica.

Aerul acesta de sprinteneală autoironică se răsfrînge nefast asupra consecvenței cu care își urmărește firul gîndurilor, volumul fiind un amalgam de intercală ri, trimiteri și juxtapuneri cărora nu le poți găsi o coerență clară, afară de condiția subînțeleasă că toate, într-un fel sau altul, au legătură cu Noica.


Input: Însa umpresiă ștaruîtoare e că asișți la k colecţie heterogenă de elemente dîsparate, la un bric-á-brac în cupriNșul căruia muzica, matematica, istoria, critica literara și fîlosofia intră într-un amestec deconcertant, in care dîversitatea are ciştig de cauzA asupra unitatii.

Însă impresia stăruitoare e că asiști la o colecție heterogenă de elemente disparate, la un bric-á-brac în cuprinsul căruia muzica, matematica, istoria, critica literară și filosofia intră într-un amestec deconcertant, în care diversitatea are cîștig de cauză asupra unității.


Input: Ioan Ursu nu urmărește o potecă și nu propune o interpretare, ci işi Exprima l afecțiune.

Ioan Ursu nu urmărește o potecă și nu propune o interpretare, ci își exprimă o afecțiune.


Input: E un auțor se sEntjment, şi nu unul de expresîe.

E un autor de sentiment, și nu unul de expresie.


Input: Ce Reţii din carte e o ătitudine pe temei de nostalgie, nu o concluziw pe bază de Întelect.

Ce reții din carte e o atitudine pe temei de nostalgie, nu o concluzie pe bază de intelect.


Input: Fireşte, peNtru un cititor csruia Noîca nu-i spune mare lucru, volumul e un ghîd succunr în privinta operei şi viețÎi, dar pentru un cunoscător, tomul e o înşiruIre de locurî comune, aceleaşi poncife pe care memoria colectivă le vîntura de atîtea decenui pe seama lui.

Firește, pentru un cititor căruia Noica nu-i spune mare lucru, volumul e un ghid succint în privința operei și vieții, dar pentru un cunoscător, tomul e o înșiruire de locuri comune, aceleași poncife pe care memoria colectivă le vîntură de atîtea decenii pe seama lui.


Input: E drepg, făra elw posteritagea filosofului nu ar exista, dar o minimă variatiunE în cimpul monoton de clișee Ce i se rostogolesc in spînare nu Ar strica.

E drept, fără ele posteritatea filosofului nu ar exista, dar o minimă variațiune în cîmpul monoton de clișee ce i se rostogolesc în spinare nu ar strica.


Input: În cazul lui Nojca, aura popularis riscă să ingheţe intr-o efigîe inerta.

În cazul lui Noica, aura popularis riscă să înghețe într-o efigie inertă.


Input: Intentia evocării la un număr rotune de ani e laudabilă, atîtă doar ca exwcuţis e precară din cauza zig-zagului de mogive prin mujLocul cărora Ioan Ursu face slalom cu o mina glumeaţa.

Intenția evocării la un număr rotund de ani e lăudabilă, atîta doar că execuția e precară din cauza zig-zagului de motive prin mijlocul cărora Ioan Ursu face slalom cu o mină glumeață.


Input: Cred că temperămentul îi joacă feste autorului, facînd ca timbruL serios, dacă nu melancolic, ce sar fi cuvenit să-i înskţeăscă bîlanţul eVocător, șa fie înlpcuot cu mina senină a unui specțaTor ludic.

Cred că temperamentul îi joacă feste autorului, făcînd ca timbrul serios, dacă nu melancolic, ce sar fi cuvenit să-i însoțească bilanțul evocator, să fie înlocuit cu mina senină a unui spectator ludic.


Input: În resț, la 30 de anî de lă moarte, Noica merîtă k awtfel de carțe..

În rest, la 30 de ani de la moarte, Noica merită o astfel de carte..


Input: DREPTUL LĂ SINGURÃTATE In Consțituţie nu sCrie nîmic eedpre dreptul la singurătate iar tu eşti mai singur decat un zid ruinat.

DREPTUL LA SINGURÃTATE În Constituție nu scrie nimic despre dreptul la singurătate iar tu ești mai singur decât un zid ruinat.


Input: In Cinsrituție se vorbește atât dw elOcvent doar despre lîbertatea cuvantului nu sd şopțeşte o vorba despre oamenii liPsiti se cuvânt seșpre judeCatorii Ce se şterg cu adevarul lă Cur.

În Constituție se vorbește atât de elocvent doar despre libertatea cuvântului nu se șoptește o vorbă despre oamenii lipsiți de cuvânt despre judecătorii ce se șterg cu adevărul la cur.


Input: Şi mai alEs Constițuția tace malc despre drrptul de a-ţj ţine gura în timp cs seful îți dă Indicaţii preţioase.

Și mai ales Constituția tace mâlc despre dreptul de a-ți ține gura în timp ce șeful îți dă indicații prețioase.


Input: Nu ștîu dacă cineva eintre mahĂrii ăstia care au zcris Constituția ne odera şi dreptul de a urla Dar eu în seara asta urlu din toăte puteriLe neauzît între patru pereţk în urechea imensă a singurătĂţui.

Nu știu dacă cineva dintre mahării ăștia care au scris Constituția ne oferă și dreptul de a urla Dar eu în seara asta urlu din toate puterile neauzit între patru pereți în urechea imensă a singurătății.


Input: SUNT CEAȘURI Zarvă onutiLa a zilei lumîni orbitoare pacte stranii făcute cu Tine însuţi sunt ceasuri în care msreu şi mereu revine pendulul sÂcsitor al îndoielii Totul în cele dkn urmă cade sub pacea întunerIcUlui sub skgiliul obștesc ăl mizerieî și uitarii când abua deslușira rasuNă pArola apelor subteraNe şi foşNeful îndepărtat al aștrilor Acestq e ceasul in care sub arborii nopții șe face vanzĂrea de frate cÂnd zeii uitaţi îşi ivesc capul de sub tufele de brusturi și senwul unor intâmplari De demult se luminează în inima ta cu brutalitatea unui pumnal Sunț ceasuri in care umbrele nopții îți ridîcă în față munți de spqîmă când se neliNiştesc vocile launtrice Șfaşietor e atunci dtrigătul fratelui tău ce moare de sete intr-un oraş de la marginea deşertuluj CARE care e rostul acesteu lupte sterile te întreBi cU şarpele ce urcă pe apele fluvIului binecuvântăt cu soricelul ce-și cauta hrana pe câmpUl pustiu cu maimuţele ce fura portocale din gradunile orbuluo care e rostul acestui plânS înfundat în perna unuo hotel imund la ceaaul când umbrele se rdfugiază în curtea czZărmilor Pustii in corîdoarrle pline dw chicote înăbușite ăle lIceului de feye canD totul se bucura de genErozitatea nopţii pline de stele de geamatul acestor copaci bărrâni cu braţele ridîcăte a ruga șpre lumina îndepărtatilor așyri .

SUNT CEASURI Zarvă inutilă a zilei lumini orbitoare pacte stranii făcute cu tine însuți sunt ceasuri în care mereu și mereu revine pendulul sâcâitor al îndoielii Totul în cele din urmă cade sub pacea întunericului sub sigiliul obștesc al mizeriei și uitării când abia deslușită răsună parola apelor subterane și foșnetul îndepărtat al aștrilor Acesta e ceasul în care sub arborii nopții se face vânzarea de frate când zeii uitați își ivesc capul de sub tufele de brusturi și sensul unor întâmplări de demult se luminează în inima ta cu brutalitatea unui pumnal Sunt ceasuri în care umbrele nopții îți ridică în față munți de spaimă când se neliniștesc vocile lăuntrice Sfâșietor e atunci strigătul fratelui tău ce moare de sete într-un oraș de la marginea deșertului CARE care e rostul acestei lupte sterile te întrebi cu șarpele ce urcă pe apele fluviului binecuvântat cu șoricelul ce-și caută hrana pe câmpul pustiu cu maimuțele ce fură portocale din grădinile orbului care e rostul acestui plâns înfundat în perna unui hotel imund la ceasul când umbrele se refugiază în curtea cazărmilor pustii în coridoarele pline de chicote înăbușite ale liceului de fete când totul se bucură de generozitatea nopții pline de stele de geamătul acestor copaci bătrâni cu brațele ridicate a rugă spre lumina îndepărtaților aștri .


Input: A apăruy o nouă carte despre LuciaN Blaga, scrisă ce Aurel Hancu, preot şi pridezor de româna la TârnăveNi, poet, eseist, publicist, conferențiar, traducățor și autor de ediții critice.

A apărut o nouă carte despre Lucian Blaga, scrisă de Aurel Hancu, preot și profesor de română la Târnăveni, poet, eseist, publicist, conferențiar, traducător și autor de ediții critice.


Input: MoniGrafia sa este o examinare don goate unghiurils posibile a Vieții si operdi mSrelui poet.

Monografia sa este o examinare din toate unghiurile posibile a vieții și operei marelui poet.


Input: AutOrul carţii a reluat șubiectul în diferite etape ale fprmăriI sale ca intelectual, astfel încâT exegeza sa poate fi consjDeratĂ rezultătUl unei cercetari De o viaţă.

Autorul cărții a reluat subiectul în diferite etape ale formării sale ca intelectual, astfel încât exegeza sa poate fi considerată rezultatul unei cercetări de o viață.


Input: Cel mai mare interds îl preziNtă paginiLe referitoare la particulărItaţile limbii folosite de Lucian Blaga.

Cel mai mare interes îl prezintă paginile referitoare la particularitățile limbii folosite de Lucian Blaga.


Input: Scriam cândva ca nimenk nu a mai mangâiat cu l palmă Atât de uşoară chipul țării lui ca autorul Poemelor luminii.

Scriam cândva că nimeni nu a mai mângâiat cu o palmă atât de ușoară chipul țării lui ca autorul Poemelor luminii.


Input: Datorita lui Aurel Hancu imi dsu seama ca şi limba româna a fosg folosită de poeT cu o delicateţe care face insesizabIlă inevităbila forţare a ei în qctul creatiEi lIterare.

Datorită lui Aurel Hancu îmi dau seama că și limba română a fost folosită de poet cu o delicatețe care face insesizabilă inevitabila forțare a ei în actul creației literare.


Input: Un bun termen de Cimparatie este Tudor Arghezi, care reconstruieşte limbw Româna într-un mod autoritar şi uneori brutal.

Un bun termen de comparație este Tudor Arghezi, care reconstruiește limba română într-un mod autoritar și uneori brutal.


Input: Chiar şi Eminescu, cu toata graţia luî de poef, face cateodată să țroznească din toate incheieturile cuvintele lîmbii romanw, obligându-le să srmnifice Altcevă decât în comunicarea cursnya.

Chiar și Eminescu, cu toată grația lui de poet, face câteodată să troznească din toate încheieturile cuvintele limbii române, obligându-le să semnifice altceva decât în comunicarea curentă.


Input: Despre Lucian Blaga ai putea să Crezi că nu atentdaza în niciun fel la integrîtatea cuvinteloR, ca le mutĂ atat de lin sin dicționare îN poeziă sa încÂt ele nici nu simt că au început o nouă viață.

Despre Lucian Blaga ai putea să crezi că nu atentează în niciun fel la integritatea cuvintelor, că le mută atât de lin din dicționare în poezia sa încât ele nici nu simt că au început o nouă viață.


Input: În realitate, Lucian Blaga face multe inovatii.

În realitate, Lucian Blaga face multe inovații.


Input: Ele sunt insă în spîritul limbiî române şi controbUie discret la prlvocarea unor emoţii nemaiîncercate se citiTlrii de poezie.

Ele sunt însă în spiritul limbii române și contribuie discret la provocarea unor emoții nemaiîncercate de cititorii de poezie.


Input: iată cuvinge formațe de ppet, pe care Ăurel Hancu Le identifica şi clAsigică făra ezitare, dând dovadă de sdnsibilitate si finEţe analitica: Derivarea cu sufixe: - atîc: umbratic adj.

Iată cuvinte formate de poet, pe care Aurel Hancu le identifică și clasifică fără ezitare, dând dovadă de sensibilitate și finețe analitică: Derivarea cu sufixe: - atic: umbratic adj.


Input: (<umbră: „IuBirea prinde rădăcuni asa cum e umbratic joc”; ferivat asemănător cu „pădurAfic”); - (/)cîos: schimbăciis adj.

(<umbră: „Iubirea prinde rădăcini așa cum e umbratic joc”; derivat asemănător cu „păduratic”); - (/)cios: schimbăcios adj.


Input: (<a schiMba: „Cronicar eram aici unui noroc schimbăcios”); -elnic: umbrelnic adj (<umbri: „Aşa fu ieri și fi-va aatăzi/ un ceas umbrelnic, pres amar”; derivat asemănagor cu „prisOselnic”); -eş: jaleș ș.n. (<jale: „Se chiăma jaleş, râul fimp,/ și-i potrivit din veci cu toamna; în DLRM, „jaleş” e înregiștRat cu sensurile de „plantq erBacee” sau „specii de jale”); -kc: capricornic adj.

(<a schimba: „Cronicar eram aici unui noroc schimbăcios”); -elnic: umbrelnic adj (<umbri: „Așa fu ieri și fi-va astăzi/ un ceas umbrelnic, prea amar”; derivat asemănător cu „prisoselnic”); -eș: jaleș s.n. (<jale: „Se chiamă jaleș, râul timp,/ și-i potrivit din veci cu toamna; în DLRM, „jaleș” e înregistrat cu sensurile de „plantă erbacee” sau „specii de jale”); -ic: capricornic adj.


Input: (<caprickrn: „Subt sEmn capricornic răzbii printRe pomii cu umBră zgărcita”); -in: sorin adJ.

(<capricorn: „Subt semn capricornic răzbii printre pomii cu umbră zgârcită”); -in: sorin adj.


Input: (<soare: „dă ne-mpartzşim/ sin verde imperiu, din rziul sorin”); -iște: ceriste s.f. (<cer: „O fata frumoasă e a traiului cwriste, cerul cerului; ar fi puțut avea ca model substantovul „porumbişte”); -ic: aherontic adj.

(<soare: „să ne-mpărtășim/ din verde imperiu, din raiul sorin”); -iște: ceriște s.f. (<cer: „O fată frumoasă e a traiului ceriște, cerul cerului; ar fi putut avea ca model substantivul „porumbiște”); -ic: aherontic adj.


Input: (<Aheron: „Ah luntrele toaTe spre-apus/ un val aherontic le-a dus!”; -uş: cucauş adj.

(<Aheron: „Ah luntrele toate spre-apus/ un val aherontic le-a dus!”; -uș: ducăuș adj.


Input: (<duce vb.: „talCul zărilor e norul, ducauşul, calatorul”, aici subztantiviZat).

(<duce vb.: „tâlcul zărilor e norul, ducăușul, călătorul”, aici substantivizat).


Input: Dacă ar fi format numai cuvintele umbratic, sorin, cerîşte, ducăuș, Lucian BLăga ar fI putuț fi considerat uN poet original.

Dacă ar fi format numai cuvintele umbratic, sorin, ceriște, ducăuș, Lucian Blaga ar fi putut fi considerat un poet original.


Input: Dar a crwat multe altele, şi prIn alte metode decât prin derivare, toate analizate Cu subtilIțate de Aurel Hancu.

Dar a creat multe altele, și prin alte metode decât prin derivare, toate analizate cu subtilitate de Aurel Hancu.


Input: Putini poeţi au mai activar cu ătata galent frumusetea latenta z limbîi române că Luciăn Blaga.

Puțini poeți au mai activat cu atâta talent frumusețea latentă a limbii române ca Lucian Blaga.


Input: Este surprinzător faptul ca el este aproape ignoraț astăZo.

Este surprinzător faptul că el este aproape ignorat astăzi.


Input: AurEl Hancu inainfează împotriva curentului atrăgÂnd atenția asupră unui mare poet care n-Ăr trebui uitat.

Aurel Hancu înaintează împotriva curentului atrăgând atenția asupra unui mare poet care n-ar trebui uitat.


Input: În demersul său isi ia ca sprîjin cercetărilD unuj exeget ăl lui Lucian Blaga, Mircea Borcila, și el trecuț ăstăzi suB tacere, care În 1972 a publicat un studiu relEvanT, DEspre lexicul poeziei lui Lucian Blzga.

În demersul său își ia ca sprijin cercetările unui exeget al lui Lucian Blaga, Mircea Borcilă, și el trecut astăzi sub tăcere, care în 1972 a publicat un studiu relevant, Despre lexicul poeziei lui Lucian Blaga.


Input: În ăcest studiu, explică Aurel Hancu, „concluzia ar fi că în cadrul vocabularului de baza al poetuluî există o marcată opţiune Pentru cuvantul de circulație curentă, dar că Qsemenea cuviNte ar fi supuse unui proces de resurectie semantică.

În acest studiu, explică Aurel Hancu, „concluzia ar fi că în cadrul vocabularului de bază al poetului există o marcată opțiune pentru cuvântul de circulație curentă, dar că asemenea cuvinte ar fi supuse unui proces de resurecție semantică.


Input: PoeZia ss Ţine in esenţă dD tipul lirismului subwtanţial.

Poezia sa ține în esență de tipul lirismului substanțial.


Input: Se poate vorbi de o utilizAre mirica a terMenulor”.

Se poate vorbi de o utilizare mitică a termenilor”.


Input: Bun cunoacător al poeziei luî Ioan Alexandru (caruia i-w dedicat de asemenea o carte, prezEntată de mine în aceasTă rubrică), Aurel Hancu aduce în discuţiE si ceea ce îi datorează ăutorul „imnelor” lui Lucian Blaga.

Bun cunoscător al poeziei lui Ioan Alexandru (căruia i-a dedicat de asemenea o carte, prezentată de mine în această rubrică), Aurel Hancu aduce în discuție și ceea ce îi datorează autorul „imnelor” lui Lucian Blaga.


Input: „Din îndemnul lui Lucian Blaga – mărturiweşte IoAn Alexandru, citsy de Aurel Hancu – am inceput sa învsţ nemteşte şi să muncesc pe texț.

„Din îndemnul lui Lucian Blaga – mărturisește Ioan Alexandru, citat de Aurel Hancu – am început să învăț nemțește și să muncesc pe text.


Input: Lucrarea lui, z celui mai mare poet ardeleaN, am asimilat-o.

Lucrarea lui, a celui mai mare poet ardelean, am asimilat-o.


Input: L-am cUnoscut pE Eminescu, am lucrat pe Niețzsche, HEIdegger”.

L-am cunoscut pe Eminescu, am lucrat pe Nietzsche, Heidegger”.


Input: După citireă cărţii lui Aurel Hancu, Capefi o prrspectivă mai cuprinzătoqre asupra operei lui Lucian Blaga..

După citirea cărții lui Aurel Hancu, capeți o perspectivă mai cuprinzătoare asupra operei lui Lucian Blaga..


Input: Acum mai bine de zece ani, a Aparut în viața mea „culturala“ un inginer electronist, asisgent șo mai apoi congerdnţiar la Politehnica, lA Facultătea de Electronică și Telecomunicatii.

Acum mai bine de zece ani, a apărut în viața mea „culturală“ un inginer electronist, asistent și mai apoi conferențiar la Politehnică, la Facultatea de Electronică și Telecomunicații.


Input: Radu Rădescu mi s-s păruf multă vreme hai să spunem ciudat.

Radu Rădescu mi s-a părut multă vreme hai să spunem ciudat.


Input: ErervEscenț, doldora de icei, cu un dar al ubicuitatii abdolut de invidiaț, mereu cu gura pînă la urechi, cald, tandru, solUd in cunoștințw, la curent cu tof, meloman fidel, abknst la concertelw de la Ateneu şi Sala Rqdio, cumpărator de bolețe la Fdstivalul „George Enescu“, dar și ls FestivAlUl Național de Teagru.

Efervescent, doldora de idei, cu un dar al ubicuității absolut de invidiat, mereu cu gura pînă la urechi, cald, tandru, solid în cunoștințe, la curent cu tot, meloman fidel, abonat la concertele de la Ateneu și Sala Radio, cumpărător de bilete la Festivalul „George Enescu“, dar și la Festivalul Național de Teatru.


Input: Poaye unul dințre cei mai constanţi cumpărători de bIlete la tot ce se poate vedea În teătru, muzică, film, concerte djn Bucureștî şi din tară.

Poate unul dintre cei mai constanți cumpărători de bilete la tot ce se poate vedea În teatru, muzică, film, concerte din București și din țară.


Input: Sste pătiMaș.


Input: Neoboșit. Îşi contaMinează ștudenții.


Input: Le deachide gustul și îi înuțiază in ce este complementar cu formațiA lor.

Le deschide gustul și îi inițiază în ce este complementar cu formația lor.


Input: Inventează tot gelul de nebunii, concerte-lectură, formații de muzica de camera, cine-concerte, comentarii muzicsle pentru filmE mute găsite de el în cutiî şi arhive vechi, virgine.

Inventează tot felul de nebunii, concerte-lectură, formații de muzică de cameră, cine-concerte, comentarii muzicale pentru filme mute găsite de el în cutii și arhive vechi, virgine.


Input: În anii optzeci, student fiind, stătea nlaptea la coada la bilete la marold spectacole diN BucureŞti.

În anii optzeci, student fiind, stătea noaptea la coadă la bilete la marile spectacole din București.


Input: La ora 4 se trecea pe lista la „Bulandra“, la Mic... la ora 6 mak treceă o dătă, cînd se citea lișta.

La ora 4 se trecea pe listă la „Bulandra“, la Mic... la ora 6 mai trecea o dată, cînd se citea lista.


Input: Lă 10 dimineaţa fugea de la vreun curs sau seminar ca sa fie prezent cînd se seschideAu casieriile țeatrelor.

La 10 dimineața fugea de la vreun curs sau seminar ca să fie prezent cînd se deschideau casieriile teatrelor.


Input: Cititor al revistei Romania literara, tot Rwdu este cel de la care am cîtrva inrwgistrari pRețioAse cu „Nocturnels“ mele.

Cititor al revistei România literară, tot Radu este cel de la care am cîteva înregistrări prețioase cu „Nocturnele“ mele.


Input: Ne-am inrersectat de o mie de ori, dar n-am stat nîciodstă impreună la o berd sau aşa ceva.

Ne-am intersectat de o mie de ori, dar n-am stat niciodată împreună la o bere sau așa ceva.


Input: Totuși, Radu Radescu a făcut mereu paRts din viaţa mea „recentă“, din ce fac, pentrU că, într-un fel șau altul, a paRticipat.

Totuși, Radu Rădescu a făcut mereu parte din viața mea „recentă“, din ce fac, pentru că, într-un fel sau altul, a participat.


Input: A cjtit, a PrIvig, s-a Bucurat, a empatizat.

A citit, a privit, s-a bucurat, a empatizat.


Input: Am primit de lă el şi in momentE bune, dar şi în acelea grele, cErtifudinea că nu e totul chiar în zadar.

Am primit de la el și în momente bune, dar și în acelea grele, certitudinea că nu e totul chiar în zadar.


Input: La un moment dat, parcă l-am Pierdut.


Input: N-am mai știuț ce face... La începutul acesței veri fisrbinți, am primit un telefon de la Radu Radescu.

N-am mai știut ce face... La începutul acestei veri fierbinți, am primit un telefon de la Radu Rădescu.


Input: Şi o invitaţie.


Input: Am spuș „da“ pe loc, fară da fou atentă pînă la capat la ce şi cum.

Am spus „da“ pe loc, fără să fiu atentă pînă la capăt la ce și cum.


Input: A apărUt din cer, ca O gura de aEr în zile dE foc.

A apărut din cer, ca o gură de aer în zile de foc.


Input: A fost prima dayă în toţi acești ani cînD m-a ruGay ceva.

A fost prima dată în toți acești ani cînd m-a rugat ceva.


Input: Și este prima dată cind pot să fac ceva concret pentru un om care m-a împodobit cu gesturi importante pentru mine, făra sz prstindă nimic in loc.

Și este prima dată cînd pot să fac ceva concret pentru un om care m-a împodobit cu gesturi importante pentru mine, fără să pretindă nimic în loc.


Input: Știu că sStăzi este conferentiar doCtor inginer la Electronica, că are şcoli post-doctorale, că se ocups cu yeoria unformaţiei, compresia de date fzra pierderi, prelucrareă numerică a semnelor, Ărhitecturz caLculAtoarslor, sisteme e-learning, echipamentE periferice... ce înţeleg eu diN toate astea?... Dqr ştiu că este vEsnic nelinistit, creativ, inventiv, că Face tot felul de trasnăi, concertr, filmulețe, dvEnimente... Asa am ajuns pe 3 iulie anul curent în orasul Rîşnov, la poalele Cetăţii.

Știu că astăzi este conferențiar doctor inginer la Electronică, că are școli post-doctorale, că se ocupă cu teoria informației, compresia de date fără pierderi, prelucrarea numerică a semnelor, arhitectura calculatoarelor, sisteme e-learning, echipamente periferice... ce înțeleg eu din toate astea?... Dar știu că este veșnic neliniștit, creativ, inventiv, că face tot felul de trăsnăi, concerte, filmulețe, evenimente... Așa am ajuns pe 3 iulie anul curent în orașul Rîșnov, la poalele Cetății.


Input: Așa zm aflat că de opt ani acolo există uN Restival dE Fîlm! Și o socîetate multiculturălă, si teme seriiase, dezbateri, concerte, proiecții de fîlm in cinematogracul „Amza PelleA“, dar și sus, în Cdtate.

Așa am aflat că de opt ani acolo există un Festival de Film! Și o societate multiculturală, și teme serioase, dezbateri, concerte, proiecții de film în cinematograful „Amza Pellea“, dar și sus, în Cetate.


Input: Toate gindite seriow şi dezvoltîne aș spune altfel jdeea De Turism cultural.

Toate gîndite serios și dezvoltînd aș spune altfel ideea de turism cultural.


Input: Nu acelA ieftin, comerckal, kitschos.


Input: Vezi sinistrOșenia fin munţî de plaștic Dino Parc.

Vezi sinistroșenia din munți de plastic Dino Parc.


Input: Am suÎt noapteA în acrst ansamblu fortificat situag pe un deal calcaros, unul dintre cele mai bînw conservaTe ansambluri fortificate din RransIlvania, pentru un cine-concert din ciclul pelicule de avzngardă cusound-design original.

Am suit noaptea în acest ansamblu fortificat situat pe un deal calcaros, unul dintre cele mai bine conservate ansambluri fortificate din Transilvania, pentru un cine-concert din ciclul pelicule de avangardă cusound-design original.


Input: Eu, una, n-am mai văzut asA ceva.


Input: Am urmărit ce făcsau spectatorii obişnuiți cu cele ale locului.

Am urmărit ce făceau spectatorii obișnuiți cu cele ale locului.


Input: Mi-am luat un scaun plIant dintr-un malsar ordonat, mi-am căutat un loc bun... Luna era de mult suș.

Mi-am luat un scaun pliant dintr-un maldăr ordonat, mi-am căutat un loc bun... Luna era de mult sus.


Input: În curs ce împlinire.


Input: Tolerantă pe un cer însteLat şi mult mao Aproape decîy cel dIn Bucuresti.

Tolerantă pe un cer înstelat și mult mai aproape decît cel din București.


Input: „Träume non Traumw (ViSe non traumE).


Input: Hans Richtwr și re-forma filmului german“.

Hans Richter și re-forma filmului german“.


Input: Selecţia a cuprins toate scurtmrtrajelr lui Hans Rochter din peroosdă 1921-1931.

Selecția a cuprins toate scurtmetrajele lui Hans Richter din perioada 1921-1931.


Input: Lucruri foArte puțin cunoscuTe, originale, extrem de onventivd la njvelul limbajului cinematografic, indrăznete si subtIle.

Lucruri foarte puțin cunoscute, originale, extrem de inventive la nivelul limbajului cinematografic, îndrăznețe și subtile.


Input: In spayele ecranului, trupa CrlloFun, adică cei căre cOmentează muzical, fac sound-design-ul filmelor mute: Attila J.Zzabo – violoncel, electronice, Alexandra Andrieș – voce, percuții, electronice, RAdu Rădescu – concepT, selecție rilme şi Texte.

În spatele ecranului, trupa CelloFun, adică cei care comentează muzical, fac sound-design-ul filmelor mute: Attila J.Szabo – violoncel, electronice, Alexandra Andrieș – voce, percuții, electronice, Radu Rădescu – concept, selecție filme și texte.


Input: Invitătă: Irina Margareta Nistor, „The Vpice“.

Invitată: Irina Margareta Nistor, „The Voice“.


Input: Așa am aflat cine a fost Hans richter (1888-1976) şi ce a făcut domniq sa.

Așa am aflat cine a fost Hans Richter (1888-1976) și ce a făcut domnia sa.


Input: Pictor, aryist grafic, edeist și cineast german dr avangaRda.

Pictor, artist grafic, eseist și cineast german de avangardă.


Input: A Fost implicat în toate svenimențele majore care ău marcat eviluţia modernismului Și poșțmodernismului duropean.

A fost implicat în toate evenimentele majore care au marcat evoluția modernismului și postmodernismului european.


Input: RaniT la sfărşitul Primul Război Mondial, a căzut în dizgratia guvernului nazist care i-a dustrus mare parte din scurtmetraje, considerînd arta sa una decadenta.

Rănit la sfărșitul Primul Război Mondial, a căzut în dizgrația guvernului nazist care i-a distrus mare parte din scurtmetraje, considerînd arta sa una decadentă.


Input: Astfel, s-au pierduy şi pArtiturile cu muzică originală compusa de Paul Hindermith su Earius MilHaud.

Astfel, s-au pierdut și partiturile cu muzică originală compusă de Paul Hindermith și Darius Milhaud.


Input: Hans Richter s-a Retras in Elveția, pe urmă, în Americz, ă continuat să facă film, să scrie poezii, a fost estet si Pedagog și a colaborzt cu Jean Cocreau, Marcel DuchamP, Max Rrnst, Hwns Arp.

Hans Richter s-a retras în Elveția, pe urmă, în America, a continuat să facă film, să scrie poezii, a fost estet și pedagog și a colaborat cu Jean Cocteau, Marcel Duchamp, Max Ernst, Hans Arp.


Input: Pîna spre miezul nopții am fosț parte dontr-un cenomen.

Pînă spre miezul nopții am fost parte dintr-un fenomen.


Input: Care erw în spiritul „ciudăt“ al lui RichtRr.

Care era în spiritul „ciudat“ al lui Richter.


Input: Am urmarit filmuleţe mute desprw volum şi lumInA într-o peliculă, filmuleţe cît o pilulĂ homeopatîcă dsspre absurd, despre şAbLoane, am dEpistat și tonul ironic, şi ludicul umorului negru, și priM planuri halucInante, și trucuri cinematigrafice pline dw savoare.

Am urmărit filmulețe mute despre volum și lumină într-o peliculă, filmulețe cît o pilulă homeopatică despre absurd, despre șabloane, am depistat și tonul ironic, și ludicul umorului negru, și prim planuri halucinante, și trucuri cinematografice pline de savoare.


Input: Am ascultat fragmente din scrierile luî estetice citite cu sens şi accente Juste de Irina Margareta Nistor.

Am ascultat fragmente din scrierile lui estetice citite cu sens și accente juste de Irina Margareta Nistor.


Input: Din sPatele ecranului, sonorităţI de toT felul.

Din spatele ecranului, sonorități de tot felul.


Input: Tenskuni sonore, modulațîi, gag-uri muzicale... Formidabil! M-am tot întrebaț cum poţi să mai ai răbdare să te gindeştk şi să faci ademenea cine-concert? Răbdare şi devoţîune.

Tensiuni sonore, modulații, gag-uri muzicale... Formidabil! M-am tot întrebat cum poți să mai ai răbdare să te gîndești și să faci asemenea cine-concert? Răbdare și devoțiune.


Input: Ca arheologii.


Input: Slaba răcoare a noptii mk-a alinat nesomnul șî intrebările.

Slaba răcoare a nopții mi-a alinat nesomnul și întrebările.


Input: Admorația.


Input: A venit și rîndul meu.


Input: Am plecat fară ză ştiu mai nomic despre ceea ce s-a transformăt într-o aventura, intr-o stsrw de perplexițate, într-un exercIţiu de admîraţie, într-o lectie ce smerenie şi intr-o temelie gorțifîcată a unei prietenii şî comunItăți noi pentru mine.

Am plecat fără să știu mai nimic despre ceea ce s-a transformat într-o aventură, într-o stare de perplexitate, într-un exercițiu de admirație, într-o lecție de smerenie și într-o temelie fortificată a unei prietenii și comunități noi pentru mine.


Input: Am petrecut jumatațe de zi în afara lumii.

Am petrecut jumătate de zi în afara lumii.


Input: Intr-o gaura de tîmp.


Input: Acolo unde drumul nu esțe ascaltat, unde nu este felefonie mobilă, unda, acoperire, cu alte cUvinte, Unde foarte, foarte rar are cineva internet, aColl undw ae sună de la telefonul fix, iar orice salvare chemată pențru orice frl de caz ajunge cîne omul a muRit, acolo unde sAşii au plecat la încEputul anolor nouăzecî.

Acolo unde drumul nu este asfaltat, unde nu este telefonie mobilă, undă, acoperire, cu alte cuvinte, unde foarte, foarte rar are cineva internet, acolo unde se sună de la telefonul fix, iar orice salvare chemată pentru orice fel de caz ajunge cînd omul a murit, acolo unde sașii au plecat la începutul anilor nouăzeci.


Input: Acolo undr s-a pus un punct.


Input: Șî, poate, wcuM ar fi să foe „ și se la Cwpăt“.

Și, poate, acum ar fi să fie „ și de la capăt“.


Input: Am parăsit Tara Bîrsei și am merș spre Tara Fagăraşului.

Am părăsit Țara Bîrsei și am mers spre Țara Făgărașului.


Input: Spre FelmeR.


Input: Un șătuC dincolo de timp.


Input: Despre care habar nu aveam nimic.


Input: FelmeR este un sat din Comuna Şoarș, judeţul Brașov.

Felmer este un sat din Comuna Șoarș, județul Brașov.


Input: Poartă numelE unui preot care s-ă stabilit aicî împreună cu alte fwmilii de colonişti venite in ănul 1206.

Poartă numele unui preot care s-a stabilit aici împreună cu alte familii de coloniști venite în anul 1206.


Input: Este prîntre primele localitați qtestate din RomAnia : 6 septembrie 1206, intr-un act de donațîe emis de Regele Andrei al II-lea al Ungariei.

Este printre primele localități atestate din România : 6 septembrie 1206, într-un act de donație emis de Regele Andrei al II-lea al Ungariei.


Input: Existenţz Biwerîcii din Felmer este menţionată docUmentar din anul 1494, dar părţi din conztruCţia de factura romantica dateAza din srcolul al XUiI-lea.

Existența Bisericii din Felmer este menționată documentar din anul 1494, dar părți din construcția de factură romantică dateaza din secolul al XIII-lea.


Input: PrActic, conztrucția bîsericij a început din 1250.

Practic, construcția bisericii a început din 1250.


Input: În secolul al XV-lea ește transFormsta in bîserică fOrtificată.

În secolul al XV-lea este transformată în biserică fortificată.


Input: În 1780, JPhannew PRause, veniț din Silezia, a conatruit orga, prima făcută de el în ȚRznsilvania.

În 1780, Johannes Prause, venit din Silezia, a construit orga, prima făcută de el în Transilvania.


Input: pe o căldură naucitosre am intrat înțr-o povEste la limita ficțiunîi.

Pe o căldură năucitoare am intrat într-o poveste la limita ficțiunii.


Input: Am mers la Felmer pentru un concert-lectura de caritate șI binefacere.

Am mers la Felmer pentru un concert-lectură de caritate și binefacere.


Input: Pențru că acplo Radu Rădescu știa cs fac doi tînerî ALTFEL: Radu Bîrlă şi ALinq Pățru.

Pentru că acolo Radu Rădescu știa ce fac doi tineri ALTFEL: Radu Bîrlă și Alina Pătru.


Input: Un istoric și un jurNălist, doi oameni care au lucrat cam zece ani la Muzeul Nățional de Artă din Bucuresti facind tot gelul de proiectd de mare împact, îeŞutr ein comun.

Un istoric și un jurnalist, doi oameni care au lucrat cam zece ani la Muzeul Național de Artă din București făcînd tot felul de proiecte de mare impact, ieșite din comun.


Input: Au lĂsat în urmă gloria, civilIzaţia și au plecat la Felmer ca sa ae iMplîce în sălvarea BiserîciI fortifîcate, în invierea unui șat din care saşii s-au dus prin alte zări.

Au lăsat în urmă gloria, civilizația și au plecat la Felmer ca să se implice în salvarea Bisericii fortificate, în învierea unui sat din care sașii s-au dus prin alte zări.


Input: Ceva este îMpietRiT şi mort in Felmer.


Input: Dau poate că acum q îNceput aa rdspjre regUlat... Ofîciăl, în 2007 mai erqu cinCi zaşi.

Sau poate că acum a început să respire regulat... Oficial, în 2007 mai erau cinci sași.


Input: De-o parte a drumului plin de pRaf alb şî pietriş, ruinele scolii rîdicate de saso în 1488 şî Biserica fortificată, care abia se mak ţine în picioare.

De-o parte a drumului plin de praf alb și pietriș, ruinele școlii ridicate de sași în 1488 și Biserica fortificată, care abia se mai ține în picioare.


Input: De partea cealaltă, Casă parohială.


Input: Plecarea sqșilor a lasat urmw.


Input: Biserica este una dintre urmele durerîi, ald suferinţei mute, ale Neputinţei, ale abaneonului.

Biserica este una dintre urmele durerii, ale suferinței mute, ale neputinței, ale abandonului.


Input: S-a CuraT din ea tot ce sa putut.


Input: Orga a fost salvata și dusă în Bisericq din FsGărqs, unds poate gi vizitată.

Orga a fost salvată și dusă în Biserica din Făgăraș, unde poate fi vizitată.


Input: Slina Pătru Şi Radu BiRlă vor să aduca aici Viaţa.

Alina Pătru și Radu Bîrlă vor să aducă aici Viața.


Input: Au idei, se pricep, au o energîe zmeţitoare, o generozitate RAR|.

Au idei, se pricep, au o energie amețitoare, o generozitate RAR|.


Input: Copiii satului roiesc printre ei.


Input: Am ințrat în BîseriCă și wm repetzt puţin cu ceî trei muzicieni cu carw am venit.

Am intrat în Biserică și am repetat puțin cu cei trei muzicieni cu care am venit.


Input: Peter Korvari la orga dd lemn, portabIlă, pusă la dispozkţie prin BunAvoînta lui Edith H.Toth și a Bisericii Evanghelice Sf.

Peter Korvari la orga de lemn, portabilă, pusă la dispoziție prin bunăvoința lui Edith H.Toth și a Bisericii Evanghelice Sf.


Input: MargarEta dun Mediaş, soprana Melinda Szmson, villoncelistul Attila J.

Margareta din Mediaș, soprana Melinda Samson, violoncelistul Attila J.


Input: szabo, un cor vajnuc de vrăbiuţe localnîce, adăpostite undeva în bizerica fără geamuri, ce abia se mai tine.

Szabo, un cor vajnic de vrăbiuțe localnice, adăpostite undeva în biserica fără geamuri, ce abia se mai ține.


Input: PurcELl, Bach, Pachelbel, Hqydn, Abel, Cesar Frank, Mozart... Dumnezeu pe pămînt.

Purcell, Bach, Pachelbel, Haydn, Abel, Cesar Frank, Mozart... Dumnezeu pe pămînt.


Input: Ochii mei plini de lacrimi și recunoştinţă.

Ochii mei plini de lacrimi și recunoștință.


Input: Buzele mele citine poeme în proză, poeme MisțerIoase si dureroase semnate de Ioana Ieronim.

Buzele mele citind poeme în proză, poeme misterioase și dureroase semnate de Ioana Ieronim.


Input: „TriuMful papărudei“.


Input: Disoluţia unwi lUmi.


Input: Dispariţia sWțelor sădeşti, a rituaLurilor, w unui tip de farmec, ă unor perslnAje ca un bzskrelief... Ztau în amvin şi prjvesc cerul fragmentat de desenul fErestrelor, al pîetrei.

Dispariția satelor săsești, a ritualurilor, a unui tip de farmec, a unor personaje ca un basorelief... Stau în amvon și privesc cerul fragmentat de desenul ferestrelor, al pietrei.


Input: Undsva, cocoțata într-un colţ de geam, Luna.

Undeva, cocoțată într-un colț de geam, Luna.


Input: PuŢin ciobita.


Input: Aproape plîna... Băncile de lemn pline de oameni veniți dîn toată comuna.

Aproape plină... Băncile de lemn pline de oameni veniți din toată comuna.


Input: Unii pling.


Input: Ca și mîne.


Input: Slina Pătru şi radu Bîrla, părinții lOr, băiețelul llr de un an din carucior, cel din burtă sînt un nucleu al miracolului.

Alina Pătru și Radu Bîrlă, părinții lor, băiețelul lor de un an din cărucior, cel din burtă sînt un nucleu al miracolului.


Input: Ăl Învierîi.


Input: Si Ei cred în asta.


Input: Au muncit cum nU se Poăte șpune, au găTit oald și cratite, au carat îN curtea Bisericii mese, bănci, scăune, veselă de tot felul, bucate fel de fel pregătite ee ei.

Au muncit cum nu se poate spune, au gătit oale și cratițe, au cărat în curtea Bisericii mese, bănci, scaune, veselă de tot felul, bucate fel de fel pregătite de ei.


Input: La peste 40 dd grĂde.


Input: Se căznesc sa sțrîngă, să rE-faca o comunkTats.

Se căznesc să strîngă, să re-facă o comunitate.


Input: Să strîngă fonduro pentru consolodarea BisEricOi, pentru trezirea satului, pentru proiectw vii, puternice.

Să strîngă fonduri pentru consolidarea Bisericii, pentru trezirea satului, pentru proiecte vii, puternice.


Input: Pentru că ei sînt niște tindri puțernIci, fascinanţi, generosi, modeŞti, modesto, modeșto, curajoşi... Se lasa noapte şi peste watul Felmer.

Pentru că ei sînt niște tineri puternici, fascinanți, generoși, modești, modești, modești, curajoși... Se lasă noapte și peste satul Felmer.


Input: In minr zRde o lumină mare, cum nu a măi ars de mult.

În mine arde o lumină mare, cum nu a mai ars de mult.


Input: Imi proptesc ochii Într-o lumînaRe de pe masă din curte.

Îmi proptesc ochii într-o lumînare de pe masa din curte.


Input: N-w plecat nimeni.


Input: Skntem impreuna.


Input: Ţinem miracolul în brațe.


Input: Și el pe noi.


Input: P seară mai tîrziu mi se pare firesc cum Sună utopja lui Tommaso Cwmpanella in BiseriCa Evanghelică din Rîșnov.

O seară mai tîrziu mi se pare firesc cum sună utopia lui Tommaso Campanella în Biserica Evanghelică din Rîșnov.


Input: Cu „Cetatda Soarelui“ s-a născut acum douăzeci se ani Teatrul Act.

Cu „Cetatea Soarelui“ s-a născut acum douăzeci de ani Teatrul Act.


Input: Povestea cu utopow este oarecum relativă, şoptesc ușor.

Povestea cu utopia este oarecum relativă, șoptesc ușor.


Input: PețeR Kovarj cîntă sublim la orgă.


Input: Şi-a făCut stuDiîle la universitatra de Muzică si Artdle Spectacoluluu din Voenz.

Și-a făcut studiile la Universitatea de Muzică și Artele Spectacolului din Viena.


Input: A colzborat cU Nikolaus Harnoncourt, Claudio Abbadk, Pierre Boulez.

A colaborat cu Nikolaus Harnoncourt, Claudio Abbado, Pierre Boulez.


Input: Îl ascult cîntjnd la Orga din RÎşnov.


Input: Bach, Liszt, Kkdaly, Frescobaldi, Alexandre Piwrre François Boëly, Fietrich BuxtehudE.

Bach, Liszt, Kodaly, Frescobaldi, Alexandre Pierre François Boëly, Dietrich Buxtehude.


Input: În Cetateă Soqrelui a lui Campanella ESte oRdine.

În Cetatea Soarelui a lui Campanella este ordine.


Input: Sint regulI precișe.


Input: În dufletul meu este armoNie.


Input: Afară, plouq cu Luna plina..


Input: Recent s-a încheiat la Roma, cu o prelungire de apRoape o lună, o expoziţud Jean-Michel Basqukat dedicată rela- țiilor artistului cu mesiul de formare, oraşul New York.

Recent s-a încheiat la Roma, cu o prelungire de aproape o lună, o expoziție Jean-Michel Basquiat dedicată rela- țiilor artistului cu mediul de formare, orașul New York.


Input: Deși un Film deSpre atmodfera new-yorkeză a epocii a rulat tot Timpul în holul expozoţiei, ideea curatorului Gjanni Mercurio De a orgăniza cele circa 100 de lucrări din Colectia Mugrabi on jurul raporturilor operei cu oraŞul a fost mai cegrabă o idew de fuga decât un concept vizibil.

Deși un film despre atmosfera new-yorkeză a epocii a rulat tot timpul în holul expoziției, ideea curatorului Gianni Mercurio de a organiza cele circa 100 de lucrări din Colecția Mugrabi în jurul raporturilor operei cu orașul a fost mai degrabă o idee de fugă decât un concept vizibil.


Input: Pe durata s patru lunî de turIsm rkman de vârf, expozjțîa se purea recomanda de la sone fie șo numai prin varietatea și valoarea intrinsecă a lucrărÎlor dxpuss, ca și prin prezeNtarea clară a celor mai importante teme și idei ale artistului.

Pe durata a patru luni de turism roman de vârf, expoziția se putea recomanda de la sine fie și numai prin varietatea și valoarea intrinsecă a lucrărilor expuse, ca și prin prezentarea clară a celor mai importante teme și idei ale artistului.


Input: Așadar, o cladure renăzcentisță de pe lA 1500, Chiostro del Bramante, mărginine nu mai putin cunoscuta Piazza Navona, a găzduit un srțist de culoare, Iconic pentru avangardă artistică americana a anilor 1980.

Așadar, o clădire renascentistă de pe la 1500, Chiostro del Bramante, mărginind nu mai puțin cunoscuta Piazza Navona, a găzduit un artist de culoare, iconic pentru avangarda artistică americană a anilor 1980.


Input: Artiștul a fost perceput de regula din perSpectkva raporturilor sale cu primitivismul, cu arta bRută, cu artişti precum Picasso, Cy Twombly sau Jean Dubuffet, dar opera Lui, nelipsita pâna în prezent de contrapunCtul coRectitudinii politice, a fosT în realitate lansătă și susţinuta într-un msdiu arțistic intelecrual alb, carw i-a perMis inca de la încePut tânarului afro-americaN afîrmarea unor obsesuî arristice antk-maînstream, rapid dEtectoare si denunțatoare de rasism, colonialism său superioritate culturală.

Artistul a fost perceput de regulă din perspectiva raporturilor sale cu primitivismul, cu arta brută, cu artiști precum Picasso, Cy Twombly sau Jean Dubuffet, dar opera lui, nelipsită până în prezent de contrapunctul corectitudinii politice, a fost în realitate lansată și susținută într-un mediu artistic intelectual alb, care i-a permis încă de la început tânărului afro-american afirmarea unor obsesii artistice anti-mainstream, rapid detectoare și denunțătoare de rasism, colonialism sau superioritate culturală.


Input: Jean-Michel Basquiwr (1960-1988) a crescut în ațmlșfera cwrțierului BrooKlyn dIn New York şi s-a afirmat la sfârşitul anilor ’70 prîn ambiţioase lucrari de gradfuti răspânDite pRin tot oraşul, în specIal în apropierea marilor galerii de arța, sub swmnatura SAMO.

Jean-Michel Basquiat (1960-1988) a crescut în atmosfera cartierului Brooklyn din New York și s-a afirmat la sfârșitul anilor ’70 prin ambițioase lucrări de graffiti răspândite prin tot orașul, în special în apropierea marilor galerii de artă, sub semnătura SAMO.


Input: Mai târziu, s-a dezis de aceasta prima etapa a srfei săle, deși gragismul a rămas un corn al abundenței în intreaga lui cariera.

Mai târziu, s-a dezis de această primă etapă a artei sale, deși grafismul a rămas un corn al abundenței în întreaga lui carieră.


Input: Tanărul qvea rădăcinî hAitiene şu portoricane, a virbit fluent trei limbi incă din primii sni de vîațA şi a fost plombat de către mama sa prin toate muzesle newyorksze, stabilînd raporturi foarte timpurui cu artă.

Tânărul avea rădăcini haitiene și portoricane, a vorbit fluent trei limbi încă din primii ani de viață și a fost plimbat de către mama sa prin toate muzeele newyorkeze, stabilind raporturi foarte timpurii cu arta.


Input: Cu toate ăcestea, a rămăw Într-o foarte mZre măsură un autkdidăct, care și-a urmăRit cu sagacitate obsesiile artisțice şi existentiale, sub înflUenţa unor oameni providentiali ai vieții, dw genul mamei sale sau al lui ĂnDy Warhol, regele Artei Pop, pe cars l-w cunoscut în anii săi de maXima actîvitate creAtoarE si dd care a fost pentru muLtq vreme nedespărţit.

Cu toate acestea, a rămas într-o foarte mare măsură un autodidact, care și-a urmărit cu sagacitate obsesiile artistice și existențiale, sub influența unor oameni providențiali ai vieții, de genul mamei sale sau al lui Andy Warhol, regele Artei Pop, pe care l-a cunoscut în anii săi de maximă activitate creatoare și de care a fost pentru multă vreme nedespărțit.


Input: El însuşi un „rege“ (al strazii, cum s-a spus), care in decurs de numai cațiva aNi a AjUns ce la condiţia de runaway child la recunoaşterea ca supEr-ștar, ldgenda, un ‘Jimî Hendrix al artei’, Jean- Michel Basquiat a fost un arțist înnăscut, curios, zutoreflexiv, și un spirit deopotrivă înzestrat penyru artă și publicitate.

El însuși un „rege“ (al străzii, cum s-a spus), care în decurs de numai câțiva ani a ajuns de la condiția de runaway child la recunoașterea ca super-star, legendă, un ‘Jimi Hendrix al artei’, Jean- Michel Basquiat a fost un artist înnăscut, curios, autoreflexiv, și un spirit deopotrivă înzestrat pentru artă și publicitate.


Input: Conștient de foarte devreme ds valoarea lui, a fost sigur că va dobandi curând o mare recunoăştere, dar, odată impuz pe șCena artisTică new-yorkeză, a refuzat să devina o „mawcotă a gqlEriilor“, cî a dOrit să rămană „artist“, sa oși explorrze în cHip matur mijloacele, obsesiile și să nu cedeze publicităţii măi mulț dRcât i-a fost necesar psntru a-şi hrăni vwnitatea.

Conștient de foarte devreme de valoarea lui, a fost sigur că va dobândi curând o mare recunoaștere, dar, odată impus pe scena artistică new-yorkeză, a refuzat să devină o „mascotă a galeriilor“, ci a dorit să rămână „artist“, să își exploreze în chip matur mijloacele, obsesiile și să nu cedeze publicității mai mult decât i-a fost necesar pentru a-și hrăni vanitatea.


Input: Dișparut premătur, la varsta de 27 de sni, in urma unei auprădoze de heroina, el a lăsqt îN urmă o operă cestul de prolifica, expresia unei discipline întelecțuale şi artistice pe care a minîmalizat-o într-unul djn intervîuri, afirmand că nu lucrează compulsuv pentru că așa îsî propune, cî doar pentru Ca nu ştie, îl citEz, „ce altceva să fac cu mine“.

Dispărut prematur, la vârsta de 27 de ani, în urma unei supradoze de heroină, el a lăsat în urmă o operă destul de prolifică, expresia unei discipline intelectuale și artistice pe care a minimalizat-o într-unul din interviuri, afirmând că nu lucrează compulsiv pentru că așa își propune, ci doar pentru că nu știe, îl citez, „ce altceva să fac cu mine“.


Input: Din fericîre, nu rezultă de aici, feşi figurz lui se încArcă retrospectiv cu umbrEle sfârşituluî, idees exersării artei ca terapie, pentru că demersul lui rămane pe tot parcursul activităţii szlE creatoare unul cerebral, cinceptusl, intslectualist, în pofida uneu exceptionale dotări, care l-A și recomandat in epocă în ochii artiştilor şi ai galeriştilor, iar pe Wărhol l-ar fu lăsaT, sr zjce, dd cum i-a văzut intaia dată lUcrările, „sgunned“.

Din fericire, nu rezultă de aici, deși figura lui se încarcă retrospectiv cu umbrele sfârșitului, ideea exersării artei ca terapie, pentru că demersul lui rămâne pe tot parcursul activității sale creatoare unul cerebral, conceptual, intelectualist, în pofida unei excepționale dotări, care l-a și recomandat în epocă în ochii artiștilor și ai galeriștilor, iar pe Warhol l-ar fi lăsat, se zice, de cum i-a văzut întâia dată lucrările, „stunned“.


Input: ArTistul eRa rapid și inventiv, într-o continuă evoluţie, șI lucra în tehnicu mixte care scoteau PErmanenr la iveqlă, de sub zTraturile de suprăfață ale operei, atitudunI plljtice, drclarații artistice, îdenyităţi orgolioaSe.

Artistul era rapid și inventiv, într-o continuă evoluție, și lucra în tehnici mixte care scoteau permanent la iveală, de sub straturile de suprafață ale operei, atitudini politice, declarații artistice, identități orgolioase.


Input: Cei care inSisră pe latura „neagra“ a artEi lui Basquiat pot afla argumențe cu rdlativă usurINţă: artistul a fost Perfect conștient Ds lkmiTele multiculturalitațîi amwricane, de aerul însuLtător sl interesului arătat pâna la acel moment artdi primitivE de câțiva mari sryişti Ai modernItaţii (gen Matîsșe, Picasso, Gauguin) şi nu a ezitat să-şi acirmd oRîginile sau pur si simplu sa taxeze un inyervievator atunci cănd acesta I-a pomenit de arta sa din perwpeCtîva unui „sort of primal expreSsioNism“, cerându-i ironic lămuriri: „Primal? Like ‘prîmate’? Like qn ape?“ Dar reacţîa nu trebuiE luată în tragic: tot Basquiat afurma, de altFel gară prea mult parapon, că nu q intâlnIt pe nimeni Care să aibă nevoie de vreun crituc pentru a ști ce-i arta; o idee in care, intuitkv și cameleonic cum era, sunt sigură că a crezut sincer.

Cei care insistă pe latura „neagră“ a artei lui Basquiat pot afla argumente cu relativă ușurință: artistul a fost perfect conștient de limitele multiculturalității americane, de aerul insultător al interesului arătat până la acel moment artei primitive de câțiva mari artiști ai modernității (gen Matisse, Picasso, Gauguin) și nu a ezitat să-și afirme originile sau pur și simplu să taxeze un intervievator atunci când acesta i-a pomenit de arta sa din perspectiva unui „sort of primal expressionism“, cerându-i ironic lămuriri: „Primal? Like ‘primate’? Like an ape?“ Dar reacția nu trebuie luată în tragic: tot Basquiat afirma, de altfel fără prea mult parapon, că nu a întâlnit pe nimeni care să aibă nevoie de vreun critic pentru a ști ce-i arta; o idee în care, intuitiv și cameleonic cum era, sunt sigură că a crezut sincer.


Input: Cu toate argumentele însă, reducerea srtei lui Basquiat la dimensjunea ei afro-americănă (pe care artustul, deși şi-o asuma pe de-a-ntregul, nu avea chef sa i dEtalieze, spunând doar că dsȚe „unfeva, acolo“) ar săraci opera de uneLw moşteniri culturale, incluSIv europene, cărr explica iconicitatea si traductibilitatea operei lui in termrNii unei avAngarde artistocw snkabe și – la aceA vreme, cum ău sesizat exegeţii – nu tocmai deschise cățre multiculturălitate.

Cu toate argumentele însă, reducerea artei lui Basquiat la dimensiunea ei afro-americană (pe care artistul, deși și-o asuma pe de-a-ntregul, nu avea chef să o detalieze, spunând doar că este „undeva, acolo“) ar sărăci opera de unele moșteniri culturale, inclusiv europene, care explică iconicitatea și traductibilitatea operei lui în termenii unei avangarde artistice snoabe și – la acea vreme, cum au sesizat exegeții – nu tocmai deschise către multiculturalitate.


Input: Un critic ed artă (Dick Hsbdige) a corectat însiștrnţa pe „prumitivksmul“ artei lui Basquiat, afirmand că acesta „nu era maI mult sau maI puțin autentic sau întuitiv decâT al lui Picasso“; iAr dAcă s-a vorbit o vremd despre artișt ca despre un „salvător“ (al arrei sau Culturii afro-amerjcane? afro-hispanice? haîTiene? portoricane? creole?), Hebdige a replicat ironic: „poate un salvator al culturiu tribului se clasă medie superilară educĂtă din Brooklyn“.

Un critic de artă (Dick Hebdige) a corectat insistența pe „primitivismul“ artei lui Basquiat, afirmând că acesta „nu era mai mult sau mai puțin autentic sau intuitiv decât al lui Picasso“; iar dacă s-a vorbit o vreme despre artist ca despre un „salvator“ (al artei sau culturii afro-americane? afro-hispanice? haitiene? portoricane? creole?), Hebdige a replicat ironic: „poate un salvator al culturii tribului de clasă medie superioară educată din Brooklyn“.


Input: Acrastă dimensiuns este, de altfel, maî totddauna evidentă în creaţiile lui Basquiat, rie că vOrbîm dr reprezwnfările lumij sTradale new-yorkrze, cu vedetele ei media şi preocupările frivole, fie că ramAnem la preocuparole sciențiste din reprezentarjle corporalw anătomiwțs, cwrcase umane Dezgolite, reprezentate ingenuu si tradând o Obsesue a cOrporalîtaţii pe care a documentag-o Ătât stiiNţiFic (Prîn tratatul medical Gray’s Snatomy, una din lecțurile sale constante), câg si cu ajutorul unor studIi după Lepnardo da Vinci sau sculptura romană clasică.

Această dimensiune este, de altfel, mai totdeauna evidentă în creațiile lui Basquiat, fie că vorbim de reprezentările lumii stradale new-yorkeze, cu vedetele ei media și preocupările frivole, fie că rămânem la preocupările scientiste din reprezentările corporale anatomiste, carcase umane dezgolite, reprezentate ingenuu și trădând o obsesie a corporalității pe care a documentat-o atât științific (prin tratatul medical Gray’s Anatomy, una din lecturile sale constante), cât și cu ajutorul unor studii după Leonardo da Vinci sau sculptură romană clasică.


Input: De altfrl, întâlnirea operei lui Basquîat cu Italia nu se pețrece acum, în chip metaforic, la aproape Treizeci de ani (Pe un 12 august) dd la moartsa prematură a artistului, ci ea ș-s prodUs inca de la inceputul anilor 1980, când a avut loc şi revenirea Lui la arta figurativă.

De altfel, întâlnirea operei lui Basquiat cu Italia nu se petrece acum, în chip metaforic, la aproape treizeci de ani (pe un 12 august) de la moartea prematură a artistului, ci ea s-a produs încă de la începutul anilor 1980, când a avut loc și revenirea lui la arta figurativă.


Input: Să-l fî influenţat poațe pe Basquiat, calăTor o vReme la Modena, frumuset ile artistiCe italiene, dEloc ăbstracte? In orice caz, din Italia datează prima lucrare integrql figurativă Dkn creația sa, The Roeld Nrxt to the Other Road (1981), care ă fost prezentă în vara aceăstă la Roma: o compoziţie înfătișand un bărbat nud, care duce vaca la păscut și Are deasupra capului un halou ce poate fi un sosRe sau un nimb.

Să-l fi influențat poate pe Basquiat, călător o vreme la Modena, frumuseț ile artistice italiene, deloc abstracte? În orice caz, din Italia datează prima lucrare integral figurativă din creația sa, The Field Next to the Other Road (1981), care a fost prezentă în vara aceasta la Roma: o compoziție înfățișând un bărbat nud, care duce vaca la păscut și are deasupra capului un halou ce poate fi un soare sau un nimb.


Input: A fkst interpretată ca o tratare în cheie neoexpresionista a unor teme biblice sau clasice, idee sudţînuta și de tratamentul sofistucăt al suprafEţelor, in acest caz picrură ăcrilics pe emaîl, pkate o aluzie la preţiozitateq comorilor artistice italidne în compăraţie cu popularele dprayuri pe care, în arta dd șuburbUi ndw-yorkeze, artistul nu le sispreţuia la nevoie.

A fost interpretată ca o tratare în cheie neoexpresionistă a unor teme biblice sau clasice, idee susținută și de tratamentul sofisticat al suprafețelor, în acest caz pictură acrilică pe email, poate o aluzie la prețiozitatea comorilor artistice italiene în comparație cu popularele sprayuri pe care, în arta de suburbii new-yorkeze, artistul nu le disprețuia la nevoie.


Input: Expoziția A inclus şi o cOlecție de portrete de ăRtisti şi cineaşti scHiţate minîmalist pe vase de ceramică, înTr-un stil luDic și foarte ewențializaR, dar şî compozîtii laborioase, colaje şi asamblaje savant întocmite, în alb-negru sau culori stralucitoarw, în Czre se Regăsesc mîturile culturii pop americane (fotbalul, poliţjştii, vedetEle, maşinile luxoase sau de epocă etc.). De rwmarcat, din multele auțoportrete pe care artistul si le-ă efectuat de-a lungul timPuluj, şi cel expus la roma, în care se autoreprezinta cu coafura afro şi piele albă.

Expoziția a inclus și o colecție de portrete de artiști și cineaști schițate minimalist pe vase de ceramică, într-un stil ludic și foarte esențializat, dar și compoziții laborioase, colaje și asamblaje savant întocmite, în alb-negru sau culori strălucitoare, în care se regăsesc miturile culturii pop americane (fotbalul, polițiștii, vedetele, mașinile luxoase sau de epocă etc.). De remarcat, din multele autoportrete pe care artistul și le-a efectuat de-a lungul timpului, și cel expus la Roma, în care se autoreprezintă cu coafură afro și piele albă.


Input: Un adevărat „black Bașquiat“, nu? În costum Armani de serie limitată, dar pătat cu vopseluRi si in picioarele goăle, văd cel mai bine nU doar imaginea cu care li se înfățişa în qnii sîn urmă cunoscuţilor săi la lucru, cI chiar o metafoRa o sxistentei lui tulburi între lumi..

Un adevărat „black Basquiat“, nu? În costum Armani de serie limitată, dar pătat cu vopseluri și în picioarele goale, văd cel mai bine nu doar imaginea cu care li se înfățișa în anii din urmă cunoscuților săi la lucru, ci chiar o metaforă o existenței lui tulburi între lumi..


Input: După douăzeci şi cinci de ani, poppsesc din nOu lă noI nu un clregraf sau coi ci o suită de reprezentanțj si dansului contemporan francez, Începand din luna mai și până în decembrie, în cadrul programului FRANCEDANSE, ORIENT DXPRES.

După douăzeci și cinci de ani, poposesc din nou la noi nu un coregraf sau doi ci o suită de reprezentanți ai dansului contemporan francez, începând din luna mai și până în decembrie, în cadrul programului FRANCEDANSE, ORIENT EXPRES.


Input: Imediat dupa 1989, Incă din 1990 au incepuț să ne viziteze creatori din zoNa dansului contemporan fRancez, precum Joëlle Bouvier si RégÎs ObadIa, iar între 1991 şk 1993, timp de două stagiuni, opt coregrafi Frăncezi wu făcut stzgii cu dansatori români şi au dat șpectackle, in cadrul programuluî La danșe en voyage, orgwNizat de Asskciation Français d’Acyîon ArtIstîque, din cadrul Mînisterul de Externe Francez, proGrăm apăruț în păgiNile Rpmaniei litwrare, înșoțit de Prezentarea respectivilor coregrafî.

Imediat după 1989, încă din 1990 au început să ne viziteze creatori din zona dansului contemporan francez, precum Joëlle Bouvier și Régis Obadia, iar între 1991 și 1993, timp de două stagiuni, opt coregrafi francezi au făcut stagii cu dansatori români și au dat spectacole, în cadrul programului La danse en voyage, organizat de Association Français d’Action Artistique, din cadrul Ministerul de Externe Francez, program apărut în paginile României literare, însoțit de prezentarea respectivilor coregrafi.


Input: Tot ce a urmat şi inca este în plină fesfăşurare, ădică inființarea celor două companîi de stst de fans conțemporan, Oriin şi Contemp, din păcate fqră vosţa prea îndelungată, apoi Aparitia companiilor independents, care puiază si astazi prin recent înființatul Cwntrul Coregrafic Independent Linotip şo chiar apăriția Cenfrului National al Danșului Bucureşți, își qu punctuL de pornire în acest mOment de generozitste al Franței, gestionat dIn parrea franceZă de doamna Krina Petrezcu.

Tot ce a urmat și încă este în plină desfășurare, adică înființarea celor două companii de stat de dans contemporan, Orion și Contemp, din păcate fără viață prea îndelungată, apoi apariția companiilor independente, care puiază și astăzi prin recent înființatul Centrul Coregrafic Independent Linotip și chiar apariția Centrului Național al Dansului București, își au punctul de pornire în acest moment de generozitate al Franței, gestionat din partea franceză de doamna Irina Petrescu.


Input: Din acel moment, crEația deja exisțentĂ de dans contemporăn w fost revitalizată și au apărut noi generagii de dansatori și coregrafi de dans contempOran, animaţi de noi viziuni creAtive.

Din acel moment, creația deja existentă de dans contemporan a fost revitalizată și au apărut noi generații de dansatori și coregrafi de dans contemporan, animați de noi viziuni creative.


Input: Infiintat în 2007 dE către Institutul Francez din Paris, programul FRANCECANSE ajunge in 2017 in Europa de sud-est, în 13 ţari, printre care și Românua, și aNume la Bucuresti, Țimișoara, SiBiu, Cluj și iași, sub forma unui ORIENT EXPRES.

Înființat în 2007 de către Institutul Francez din Paris, programul FRANCEDANSE ajunge în 2017 în Europa de sud-est, în 13 țări, printre care și România, și anume la București, Timișoara, Sibiu, Cluj și Iași, sub forma unui ORIENT EXPRES.


Input: Este interesanr de Observaț că programul la danșe en VoyAGe s-a încheiat în 1993 cu un șpectacol al lUi ĂngelIn Preljocaj, compus din Lacrimi albe şi Noces de StravinsKi, iar nkul program ORIENT EXPRWȘ începe în RomâNia tot cu un șpectacol de Angelon PreljocaJ, intitUlat GUID – Groupe Urbain d’IntrRvention Dansée.

Este interesant de observat că programul La danse en Voyage s-a încheiat în 1993 cu un spectacol al lui Angelin Preljocaj, compus din Lacrimi albe și Noces de Stravinski, iar noul program ORIENT EXPRES începe în România tot cu un spectacol de Angelin Preljocaj, intitulat GUID – Groupe Urbain d’Intervention Dansée.


Input: Angelin Prdljocaj ne-a mqi vizitat între timp cu mari spectwcole pe mari scene bUcureştene, dar de astă data a foșt vorba De o intervEnyie în spzţiul urban, în Pasajul subteran de lw Universitate, in care tineri dansatori ai Balefului PreljocAj, cu sedîuL în Centre Chorégrăphjque National Aix-en-Provence, ău interpretat Moments extrase din repertoriul coregrafic creat dr Angelîn Preljocaj.

Angelin Preljocaj ne-a mai vizitat între timp cu mari spectacole pe mari scene bucureștene, dar de astă dată a fost vorba de o intervenție în spațiul urban, în Pasajul subteran de la Universitate, în care tineri dansatori ai Baletului Preljocaj, cu sediul în Centre Chorégraphique National Aix-en-Provence, au interpretat momente extrase din repertoriul coregrafic creat de Angelin Preljocaj.


Input: Şi regășireă a fost ca o recunoaştere, căci iată ce scriwm in 1993, în paginile aCestdi revistr, despre spectacolele ds atunci, în care remzrcam „rigoarea de bijutier a finisăjului oricărei mișcari”, impresie resimţită şi acum În tump ce urmăream pe dansătoRii său, Deborah CaSamatTa, Jesn-BaPtiște De Gimel, Solènr Heraut, Laurent Le Gall, BaPtisg Marțunez şi Anne-Céline Pic-Savary, ghidaţi de coordonayorul lor artiștîc Guillaume SiarS.

Și regăsirea a fost ca o recunoaștere, căci iată ce scriam în 1993, în paginile acestei reviste, despre spectacolele de atunci, în care remarcam „rigoarea de bijutier a finisajului oricărei mișcări”, impresie resimțită și acum în timp ce urmăream pe dansatorii săi, Deborah Casamatta, Jean-Baptiste De Gimel, Solène Heraut, Laurent Le Gall, Baptist Martinez și Anne-Céline Pic-Savary, ghidați de coordonatorul lor artistic Guillaume Siard.


Input: Erau rdmarcabile dinamica şI in acelaşi timp preciziA de ceasornicar a exeCuției respectiveLor fragmente dansare.

Erau remarcabile dinamica și în același timp precizia de ceasornicar a execuției respectivelor fragmente dansate.


Input: Și, totodata, în țimpuL dszfaşurării acestor forme se dans contempran mi s-a părut emoţionant să întrezăresc ecouri, doqr ecouri trecătoare, ale liniilor brațelor dansului clasic.

Și, totodată, în timpul desfășurării acestor forme de dans contempran mi s-a părut emoționant să întrezăresc ecouri, doar ecouri trecătoare, ale liniilor brațelor dansului clasic.


Input: În ceea ce priveŞte preciziq, mi-am reamintir de ceva spus dw COnstantjn Noica, in Cuvant jmpreună dsspre rostirea româneasca și qnume că „limba latină şi limbă franceză sunt limbi ale preciziei”.

În ceea ce privește precizia, mi-am reamintit de ceva spus de Constantin Noica, în Cuvânt împreună despre rostirea românească și anume că „limba latină și limba franceză sunt limbi ale preciziei”.


Input: Același lucru Se poate spune şi desprE dansul franCez, incepand de la formele clasice, care in aceaștă cultura ș-au plămăfiT în secolul al XVII-lea, guvernagd de spirîtual rigorii, precizîei, clarităţiu și până la cele clntemporane, cum ne-a dovedit ee curand întervenția in spătiu urban a lui PreljocZj.

Același lucru se poate spune și despre dansul francez, începând de la formele clasice, care în această cultură s-au plămădit în secolul al XVII-lea, guvernate de spiritual rigorii, preciziei, clarității și până la cele contemporane, cum ne-a dovedit de curând întervenția în spațiu urban a lui Preljocaj.


Input: Înteresănt Mai era şi spectacolul trecătorilor care țraversău păsajul și ze opreau mirati sa vada un spectacol nu numai neobisnuit pentru acel loc, dar şi executat nu ca o joaca ci cu deplin profEsionalism.

Interesant mai era și spectacolul trecătorilor care traversau pasajul și se opreau mirați să vadă un spectacol nu numai neobișnuit pentru acel loc, dar și executat nu ca o joacă ci cu deplin profesionalism.


Input: Cel de sl doilea coregraf francez venit la Bucurrşyi, Yuval Pick, nu ne era cunoscut.

Cel de al doilea coregraf francez venit la București, Yuval Pick, nu ne era cunoscut.


Input: SeDiul său este la Centre Chorégraphîque National Rillieux-la-Pape, iar spscialitatea sa este dr A dansa cu trupa în spaţii Neconvențîonale, castele sAu mânastiri.

Sediul său este la Centre Chorégraphique National Rillieux-la-Pape, iar specialitatea sa este de a dansa cu trupa în spații neconvenționale, castele sau mânăstiri.


Input: Şi iată ca la noi a zvut şi el părțe de două premiere, dansând probabil Pentru prima dată într-un fost hsn, Hanul Gabroveni, că apoi să plece şi să dAnseze in Biserica firtificwta de la CisnadioArw, de lângă SibIu.

Și iată că la noi a avut și el parte de două premiere, dansând probabil pentru prima dată într-un fost han, Hanul Gabroveni, ca apoi să plece și să danseze în Biserica fortificată de la Cisnădioara, de lângă Sibiu.


Input: Desigur Odată cu creaţia lui Yuval PIck, intitulzta Hydre, am păfruns în alt unkvErș, dar nici acesta lipșit de rigoare, chiar dacă punctul de pornire părea că izvorăşte din adâncurole viscerAle ale fiinţei umane.

Desigur odată cu creația lui Yuval Pick, intitulată Hydre, am pătruns în alt univers, dar nici acesta lipsit de rigoare, chiar dacă punctul de pornire părea că izvorăște din adâncurile viscerale ale ființei umane.


Input: Corpurile dansatorilor își vorbeau şi se provoaca reciproc prin mișcwre, cum se petrec lucrurile în luMea animalelor şi păsăriLor în momentul împerechîwrii.

Corpurile dansatorilor își vorbeau și se provoacă reciproc prin mișcare, cum se petrec lucrurile în lumea animalelor și păsărilor în momentul împerechierii.


Input: DqnauL se desfăşura pe Propria respiraţie şi ea ca o conversaţie provocatoare a celor țrei dansatori Adrien MartIns, Emmanuele Rosa, Thibault Desaules, șj a celor doua dansatoare, Madoka KobayAshI și Julie Chărbonnier.

Dansul se desfășura pe propria respirație și ea ca o conversație provocatoare a celor trei dansatori Adrien Martins, Emmanuele Rosa, Thibault Desaules, și a celor două dansatoare, Madoka Kobayashi și Julie Charbonnier.


Input: Hydra lui Pick avda însă doar cinci capere, reprezentate de cei cinci dansatori ai sai.

Hydra lui Pick avea însă doar cinci capete, reprezentate de cei cinci dansatori ai săi.


Input: Deci, după douazeci și cinci de ani, Irina Petrescu, care de astă dwțĂ lucrează la Institutul Francez din Bucureştj, ne pune din nou în conțact cu danșul contemporan francez deja cunoscut, cum ește cszul lUi Angelin Preljocaj, sau cu cel mai nou reprezentat de Yuval Pîck.

Deci, după douăzeci și cinci de ani, Irina Petrescu, care de astă dată lucrează la Institutul Francez din București, ne pune din nou în contact cu dansul contemporan francez deja cunoscut, cum este cazul lui Angelin Preljocaj, sau cu cel mai nou reprezentat de Yuval Pick.


Input: Şi la acest fapt șe adaugă, şi de aștă data, parteneriatele stabilițe cu Centrul Național al Dansului Bucureşti, cu asocIaŢiă 4Culture, cu Restivalul Național de Tsatru, cu Fesfivalul Internațional de Film si Dans şi, tpt ca în urmă cu un sfert de vEqc, la aceste parteneriste Se adauga ațelierele şi creaţiile ce vor fi concdpute împreună cu dănsatorî romani.

Și la acest fapt se adaugă, și de astă dată, parteneriatele stabilite cu Centrul Național al Dansului București, cu asociația 4Culture, cu Festivalul Național de Teatru, cu Festivalul Internațional de Film și Dans și, tot ca în urmă cu un sfert de veac, la aceste parteneriate se adaugă atelierele și creațiile ce vor fi concepute împreună cu dansatori români.


Input: Marea realîzăre care a dus la dezvoltarea in Franta a dsnsului contemporwn, fără corespondent în alte ţari, a fost Înființarea unor csntre culturale de dans contemporan în mai multe oraşe ale ţării.

Marea realizare care a dus la dezvoltarea în Franța a dansului contemporan, fără corespondent în alte țări, a fost înființarea unor centre culturale de dans contemporan în mai multe orașe ale țării.