Panda

melanoleuca, ogs� kaldet panda, den store panda og k�mpepanda er et pattedyr i bj�rnefamilien.rnrnPandaen blev f�rste gang beskrevet i 1869 af den franske mission�r P�re Armand David.rnrnBillede:panda-thumbnail.jpgrnrnHua Mei, baby panda f�dt i San Diego Zoo i 2000. Billedet er taget sommeren 2001.rnrnSelvom pandaen er systematiseret som et rovdyr, er dens kost prim�rt vegetarisk. Pandaen lever n�stent udelukkende af bambus. �g og enkelte insekter/rotter indg�r dog ogs� i kosten. Selve placeringen af pandaen har derfor v�ret problematisk for videnskaben. En del mener at den er mere besl�gtet med halvbj�rnene, for eksempel vaskebj�rnen og n�sebj�rnen.rnPandaen er fjernt relateret til den r�de panda. Det f�lles navn er dog opst�et ud fra deres f�lles kost - bambus. Pandaen bruger op til 14 timer om dagen p� at �de. Der er ikke ret megen n�ring i bambus, s� en voksen panda er n�dt til at spise mellem 10 og 20 kilo om dagen for at overleve. rnrnPandaen lever i 1.500-3.500 meters h�jde i de kinesiske t�geskove. Omr�det kan afgr�nses til 5.900 kvadratkilometer i de kinesiske provinser Sichuan, Gansu og Shanzi. De kinesiske t�geskove er dog ved at forsvinde. De er blevet f�ldet for at skaffe tr� og give plads til landbrugsjord, huse og veje. Inden for de seneste 20-30 �r har pandaen mistet omkring halvdelen af sine levesteder, og i stedet for store, sammenh�ngende skove var der p� et tidspunkt n�sten ikke andet end mindre "�er" tilbage. Pandaerne er derfor blevet delt op i mindre grupperinger. Magemulighederne er blevet mindre, og der er stor risiko for indavl. Endvidere blomstrer bambusplanterne med j�vne mellemrum, hvorefter de d�r. Dette sker over store omr�der og der kan g� op til 20 �r, f�r bambusen igen kan levere f�de til pandaen. Da pandaen ikke l�ngere har mulighed for at flytte sig til andre omr�der, bliver dette katastrofalt. Pandaen er derfor en truet art. Der er alene omkring 1.000 dyr tilbage i Kina. Dertil kommer nogle f� i zoologiske haver rundt omkring i verden.rnrnHanner og hunner lever hver for sig. Det er grunden til det gamle kinesiske navn for pandaer: "skovens eneboere". Hvis parringen skal have den mindste chance for at lykkes, er det afg�rende, at hannens brunsttid falder sammen med hunnens �strus (l�betid). I l�betiden udvikles flere �strogener i hunnens blod, og p� det tidspunkt skal hannens s�d v�re p� det h�jeste. Denne periode, hvor parringen skal finde sted, begr�nser sig til 1-3 dage. Pandaen har derfor en utrolig lav f�dselsrate, b�de i dens oprindelige omr�der og i fangenskab. rnrnPandaen er tidligere blevet jaget p� grund af sin pels, og krybskytter jager den fortsat som f�deemne og for pelsen. Der er dog h�je straffe for at skyde en panda.rnrnPandaen er dr�gtig i cirka 5 m�neder. Den f�der som regel kun en enkelt unge ad gangen. En nyf�dt panda vejer bare 100 gram. Den er blind og n�sten n�gen de f�rste uger, men moderen passer godt p� den, og den vokser hurtigt. Den forlader sin mor, n�r den er cirka 1� �r gammel. rnrnPandaen har en us�dvanlig pote, med en tommelfinger og fem fingre. Den ekstra tommelfinger er egentlig en modificeret h�ndledsknogle.rnrnPandaen bliver plaget af en dr�berorm p� grund af al den bambus den spiser. Ormen hedder Ascaris Schroederi. Den angriber op til 70% af alle pandaer i naturen og formerer sig i tusindvis i tarmsystemet. Pandaen sluger bambussen, hvilket giver den d�rlig ford�jelse. Dens vane med at g�, spise og efterlade sin g�dning samtidig er noget som tiltr�kker ormen. I Zoologiske haver kan dette problem holdes nede.rnrnPandaen har l�nge v�ret en favorit blandt offentligheden, da den fremst�r meget babyagtig - en levende teddybj�rn. Bj�rnen vises ofte ogs� som en fredfuldt bj�rn der spiser bambus, i mods�tning til en jagende bj�rn. Den har en hvid/gullig og sort pels, sm� sorte �rer og store sort pelsede �jne.rnrnPandaen er symbol for Verdensnaturfonden (WWF), og har v�ret dette siden organisationens stiftelse i 1961.rnrnPandaen kan i Europa ses i zoologisk have i Berlin (Tyskland), Madrid (Spanien), Vincennes (Paris, Frankrig) og Wien (�strig). rnrn* Rige: Animalia (dyreriget)rn* R�kke: Chordatarn* Klasse: Mammaliarn* Orden: Carnivorarn* Overfamilie: Canoidearn* Familie: Ursidae (bj�rnefamilien)rn* Underfamilie: Ailurinaern* Sl�gt: Ailuropodarn* Art: Ailuropoda melanoleucarn* l�ngde: 1,2-1,5 meterrn* V�gt: 85-110 kilo for en voksen pandarn* Alder: 30 �rrn* Dr�gtighedsperiode: cirka 120-140 dage


R�d panda

pandarnAilurus fulgens ogs� kaldt r�d panda, er prim�rt et vegetarspisende pattedyr. Ailurus fulgens kan overs�ttes til noget i retning af "ildfarvet kat" eller "skinnende kat". Lokalt i Nepal kaldes den r�de panda "wha" og "chitwa" efter dens stemme. Den r�de panda kaldes ogs� for lille panda eller kattebj�rn.rnrnFamilietilh�rsforholdet er forskelligt alt efter kilde. Dyret placeres b�de i bj�rnefamilien og i procyonid familien.rnrnR�d panda kan findes i Himalaya og Kina. Mere specifikt i Nepal, Sikkim, Bhutan, nordlige Burma og det sydlig-centrale Kina i provinserne Yunnan og Sichuan.rnrnLigesom den store panda spiser den store m�ngder af bambus, men kosten inkluderer ogs� frugt, r�dder, agern, b�r, �g, gr�s og lav. R�de pandaer i fangenskab spiser ogs� k�d. Den r�de panda er en suver�n klatrer og skaffer hovedparten af sin f�de i tr�er. Den r�de panda lever i skove og bambustykninger i 1.800-4.000 meters h�jde. Den r�de panda kan springe op mod 1� meter, n�r den springer fra gren til gren. Den synes at foretr�kke lidt koldere temperaturer end den store panda. Hunnerne kr�ver hule tr�er eller andre gemmesteder i deres omgivelser s� de har et sted at f�de deres unger. Pandahunnen flytter fra bolig til bolig n�r hun har f�dt sine unger, for at minimere risikoen for, at rovdyr skal finde hende. Pandahunner finder deres f�de indenfor et territorie p� omkring 3,4 kvadratkilometer.rnrnDen r�de panda lever som voksen isoleret og er mest aktiv om natten. Den r�de panda f�r et kuld p� 1-4 unger (normalt 2) mellem midt i maj til midt i juli. Ungerne f�des med pels, men er blinde og hj�lpel�se. Pandaen begynder at indtage fast f�de omkring femm�neders alderen. Den f�dedygtige alder n�s efter 18-20 m�neder. rnrnDen r�de pandas pels er orange-r�d med sorte ben og underside og en lang stribet hale. Dens ansigt er hvidt med orange-r�de "t�restriber". Hannerne har s�rlige kirtler ved haleroden, som de benytter til at lave duftmarkeringer for at afm�rke deres territorier. En ekstra tommelfinger benyttes til at holde fast p� bambusgrene. Fods�lerne er beh�rede for at begr�nse varmetabet og for at give bedre greb p� v�de grene.rnrnArten er truet, prim�rt p� grund af at leveomr�derne bliver mindre, men der drives ogs� en del krybskytteri mod den r�de panda p� grund af dens pels. Den r�de panda er et CITES II dyr og den er beskyttet i Nepal og Kina. Pandaen blev erkl�ret udrydningstruet i marts 1988. Man kender ikke antallet af dyr i naturen.rnrnDen r�de panda blev f�rst opdaget i 1825 og var de n�ste 50 �r, den eneste panda man kendte til i den vestlige verden.rnrn* Rige: Animalia (dyreriget)rn* R�kke: Chordatarn* Klasse: Mammaliarn* Orden: Carnivorarn* Overfamilie: Canoidearn* Familie: Ursidae (bj�rnefamilien) Kan ogs� placeres i procyonidrn* Underfamilie: Ailurinaern* Sl�gt: Ailurusrn* Art: Ailurus fulgensrn* V�gt: 3-6 kilogram (hanner lidt st�rre end hunner)rn* L�ngde: 79-112 centimeter fra snudespids til halespids (halen er 30-60)rn* Dr�gtighed: Mellem 85 og 145 dagern* Alder: 13 �r og 5 m�neder (i fangenskab)

Flyttet til diskussionsside


Mellem�sten

Osten en:Middle East ja:中近東rnrnMellem�sten ligger syd-vest for Asien og nord-�st for AfrikarnrnBest�r af landene omkring den �stlige del af Middelhavet og �st herfor, samt landene ved den Persiske Bugt.rnrnDet er ikke helt klart defineret hvilke lande der tilh�rer regionen.rnrnLande i Mellem�sten :rnrn*Iranrn*Irakrn*Israelrn*Jordanrn*Libanonrn*Libyenrn*Syrienrn*Tyrkietrn*�gyptenrnrnEn �ldre betegnelse for samme omr�de er n�rorienten.rnBetegnelsen bruges som regel i politiske, �konomiske, historiske o.lgn. situationer. I geografiske sammenh�nge anvendes ofte betegnelsen vestasien, her er landene beliggende i [Afrika] dog ikke inkluderet.


Dans

en:Dance eo:Danco es:Danza fr:dansernDans har alle dage v�ret en m�de for folk at udtrykke deres sj�l og energi. Det kendes bla. gennem de forskellige stammedanse der er med til at binde en kultur sammen.rnI nyere tid, med indtoget af individualismen, er mange g�et v�k fra at udtrykke deres sj�l, og dansen har mere taget form af at v�re et overfladisk udtryk for brunst.


Gorm den Gamle

den gamleen:Gorm the Old of DenmarkrnGorm den Gamle er historisk opgjort til den f�rste danske konge. Der var dog konger f�r ham, de historiske kilder herom er dog meget spartanske.rnrnGorm den Gamle n�vnes f�rste gang som dansk konge 936 og han d�de vistnok 958/959.rnrnGorm den Gamle var gift med Thyra (if�lge Jellingstene s� hed hans kone Tove). Begge er gravsat i Jelling, hvor Gorm havde s�de.rnrnParret blev antagelig f�rst begravet i Nordh�jen i Jelling. Efterf�lgende fik de s� en kristen begravelse i kirken ved siden af h�jen, muligvis da deres s�n Harald Bl�tand blev kristen og rejste den store Jellingsten med indskriften:rnrn"Harald konge b�d g�re disse minder efter Gorm sin fader og Tove sin moder,rnden Harald som vandt sig hele Danmark og Norge og gjorde danerne kristne."rnrnGorm den gamle rejste omkring 950 den lille Jellingsten med indskriften:rnrn"Gorm konge gjorde kumler (minder) disse efter Tove sin kone Danmarks bod."rnrnI 1978 fandt man skeletrester med mere under kirkegulvet. Desuden fandt man en m�ngde guldtr�de, der havde v�ret indv�vet i en kongelig dragt. Gorms formodede knogler blev i en l�ngere periode unders�gt og scannet p� Nationalmuseet. Den 30. august 2000 blev Gorms knogler f�rt tilbage til Jelling Kirke. De blev lagt i et metalskrin i et st�bt betonkammer foran koret i kirken. P� d�kstenen st�r indskriften:rnrn"Kong Gorm h�jsat 959 og siden gravlagt her."rnrnHvis det virkelig er Gorm kan man konstatere, at han var 40-50 �r dan han d�de, og at han var ca. 172 cm h�j - en ret h�j mand dengang. Han var ikke kraftig bygget, men som det hedder i rapporten "i lighed med de fleste midaldrende danskere til enhver tid led han af slidgigt i den nederste del af rygs�jlen".rnrnGorm havde gigt. Det er stort set det eneste, man med nogenlunde sikkerhed ved om den konge, der betragtes som den egentlige stamfader til hele den danske kongesl�gt, og som man via stamtavlerne - godt nok ad mange sn�rklede veje - kan f�re vor nuv�rende dronning tilbage til.rnrnKong Gorm fik to s�nner med Thyra: Knud og Harald. Knud omkom under et togt til England. Gorm elskede Knud og havde svoret ved Thor og Odin, at han ville sl� den ihjel, som overbragte ham budskabet om Knuds d�d. I stedet for at overbringe budskabet til kongen, h�ngte Thyra sorte kl�der for vinduerne og kl�dte sig i en gammel s�k. Gorm spurgte hende, om det bet�d, at Knud var d�d, hvortil hun svarede: "Det sagde du, herre, og ikke jeg.".rn(Mon ikke at der er to Konger, som er blandet sammen?! Der var en dansk konge i England, som hed Gorm og havde en s�n som hed Knud)rnrnGorm den Gamle kaldes ogs� Gorm Engl�nder, Gottorm svends s�n og Orm. Kilde: Adam af Bremen og Sagn.rn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen


Asiatisk sortbj�rn

thibetanusrnUrsus thibetanus, ogs� kaldet den asiatiske sortbj�rn forefindes prim�rt i de v�de skove i det sydlige Asien, inklusive Pakistan, Afghanistan, Indien og Kina, og ogs� l�ngere mod nord i Rusland, Korea, Taiwan og Japan. Arten indeholder 7 til 8 underarter. Omtales ogs� som himalayisk sortbj�rn eller Tibetansk sortbj�rn.rnrnDen asiatiske sortbj�rn ligner sin amerikanske modpart med sin sorte krop, runde hoved og store �rer som sider langt fra hinanden. Hannen og hunnen er v�sentlig forskellige i st�rrelse. Hannen vejer fra 50-115 kilogram og hunnen vejer 65-90 kilogram. Den asiatiske sortbj�rn har korte kl�er p� 4-5 centimeter, men kan alligevel klatre godt i tr�er. Den har en tyk manke af pels, som ligner l�bebj�rnens. Dens bryst er markeret med et halvm�neformet omr�de af cremefarvet pels, og den samme farve kan ses omkring dens l�ber og kind.rnrnDen asiatiske sortbj�rn spiser mest k�d, men ogs� termitter, biller, larver, honning, frugt, n�dder, gr�s, b�r og krydderplanter st�r p� menuen. N�r f�dekilderne er mangelfulde, som i Japan, er bj�rnen plante�dende. Jagten foreg�r prim�rt om natten.rnrnBj�rnen er en god sv�mmer. rnrnAf naturlige fjender har bj�rnen tigre, brune bj�rne og ulve.rnrnrnKlassifikationrn* Rige: Animaliarn* R�kke: Chordatarn* Klasse: Mammaliarn* Orden: Carnivorarn* Familie: Ursidaern* Underfamilie: Ursinaern* Sl�gt: Ursusrn* Art: Ursus thibetanusrn* V�gt: 90 til 115 kilogram


DK5 10

DK5rn10-19 Filosofi. Psykologi. Videnskab og forskningrnrn:10 Filosofi i alm. rnrn::10.8 Filosofiske skoler og retninger rn::10.9 Filosofiens historie i alm. rn::10.92 Enkelte lande (underdelt geografisk) rn::10.96 Danmark


DK5 14

DK5 rn10-19 Filosofi. Psykologi. Videnskab og forskningrnrn:14 Okkultisme rn::14.1 De esoteriske rn::14.3 Spiritisme


DK5 15

DK5rn10-19 Filosofi. Psykologi. Videnskab og forskningrnrn:15 Etik i alm. rn::15.2 Praktisk etik i alm. rn::15.3 Familielivets etikrn::15.4 Seksuallivets etikrn::15.5 Socialetik rn::15.7 Internationale forholds etikrn::15.8 Stimulansforbrugets etikrn::15.9 Etik over for dyr

Wikified


DK5 16

DK5rn10-19 Filosofi. Psykologi. Videnskab og forskningrnrn:16 Religionsfilosofi i alm. rn::16.2 Religionspsykologi rn::16.3 Religionssociologi i alm. rn::16.8 Livsanskuelse. Verdensanskuelse


DK5 19

DK5rn10-19 Filosofi. Psykologi. Videnskab og forskningrnrn:19 Videnskab og forskning i alm. rn::19.01 Videnskabsfilosofi og videnskabsteori. Forskningsmetodologi i alm. rn::19.1 Forskningsteknik i alm. rn::19.5 Kommunikation og information i alm. rn::19.6 Datarn::19.61 Edb i alm. rn::19.65 Programmering


DK5 20

DK5rn20-29 Religionrn:20 Den kristne religion i alm. rn::20.1 Kirke og kultur rn::20.8 Kristen litteratur f�r 1550

Wikified


DK5 22

DK5rn20-29 Religionrn:22 Bibelenrn::22.1 Det gamle testamentern::22.2 Det gamle testamentes historiske b�ger rn::22.3 Det gamle testamentes poetiske b�ger rn::22.4 Det gamle testamentes profetiske b�ger rn::22.5 Det nye testamente rn::22.6 Evangelierne. Apostlenes gerningerrn::22.7 Brevene. Johannes' �benbaringrn::22.8 Gammel- og nytestamentlige apokryfer og pseudepigrafer rn::22.9 Bibelske personers liv

pseudoepigrafer -> pseudepigrafer


DK5 23

DK5rn20-29 Religionrn:23 Dogmatikrn::23.2 Enkelte folkekirkelige retningers dogmatik rn::23.3 Personlige trosbekendelserrn::23.6 Eskatologirn::23.7 Symbolik (Konfessionsl�re) rn::23.9 Forsvar for og angreb p� kristendommen

Wikified


DK5 24

DK5rn20-29 Religionrn:24 Trosliv. Opbyggelsern::24.1 Kristelig etikrn::24.2 Pr�dikener rn::24.3 Andagts- og b�nneb�gerrn::24.4 Salmerrn::24.5 Kirkelige redskaber og symboler (Sindbilleder) rn::24.6 Pr�dikekunst

Wikified


DK5 25

DK5rn20-29 Religionrn:25 Mission rn::25.1 Missionshistoriern::25.2 Missionsselskaber rn::25.3 Mission blandt j�der og muslimer rn::25.4 Mission i Europa rn::25.5 Mission i Asien rn::25.6 Mission i Afrika rn::25.7 Mission i Amerika rn::25.8 Mission i Gr�nland rn::25.9 Mission i Australien

Wikified


DK5 26

DK5rn20-29 Religionrn:26 Kirkens institutioner og arbejde rn::26.1 Social teologirn::26.2 Kirkeforfatning og kirkestyrern::26.3 Praktisk teologirn::26.4 Liturgirn::26.5 De kirkelige handlingerrn::26.6 Kirkelige foreninger, institutioner og selskaber rn::26.7 Menighedsplejern::26.8 S�ndagsskolerrn::26.9 Indre missionsarbejde

Wikified


DK5 27

DK5rn20-29 Religionrn:27 Kirkehistoriern::27.1 Kirkehistoriens enkelte perioder rn::27.2 Enkelte landes kirkehistorie (underdelt geografisk) rn::27.6 Danmark rn::27.67 Enkelte egne og byer rn::27.9 Kristne munke- og nonneordener i alm.

Wikified


DK5 28

DK5rn20-29 Religionrn:28 Kristne kirker og sekter. Kirkelig enhed rn::28.1 Ortodokse kirker rn::28.2 Den romersk-katolske kirke rn::28.3 Lutherske kirker rn::28.4 Reformerte kirker rn::28.5 Church of Englandrn::28.6 Andre kristne kirkerrn::28.7 Alm. v�kkelsesbev�gelser rn::28.8 Kirkelig enhedrn::28.9 Sekter. Moderne religionsdannelser

Wikified


DK5 29

DK5rn20-29 Religionrn:29 Religionsvidenskabrn::29.1 Sammenlignende religionsvidenskab rn::29.2 Gr�sk-romerske religionerrn::29.3 Nordiske religioner. Andre europ�iske religioner rn::29.4 Indiske religionerrn::29.43 Buddhismenrn::29.5 �stasiatiske religionerrn::29.6 J�dedommen rn::29.7 Islam rn::29.8 N�rorientalske religionerrn::29.9 Andre ikke-kristne religioner

Wikified


DK5 30

DK5rn30-39 Samfundsvidenskab. P�dagogik. Folkekulturrn:30 Samfundsvidenskaberne i alm. rn::30.1 Sociologi i alm. rn::30.11 Sociale processer og systemer rn::30.12 Kultursociologi. Samspillet mellem kultur og samfund rn::30.13 Socialpsykologi rn::30.14 Social�kologirn::30.16 Sociale strukturer og grupperinger rn::30.162 Sociale klasserrn::30.164 Etniske, nationale og racem�ssige grupperinger rn::30.166 Aldersgrupperinger rn::30.17 K�nsgrupperinger. Familiesociologi. Seksualsociologi rn::30.171 K�nsroller i alm. K�nspolitik og k�nsfilosofi rn::30.172 Kvinder. Se ogs� 32.5 rn::30.1721 Enkelte lande (underdelt geografisk) rn::30.174 M�ndrn::30.175 Familiesociologirn::30.177 Seksualsociologirn::30.2 Enkelte landes samfundsforhold i alm. (underdelt geografisk) rn::30.26 Danmark

Trykfejl


DK5 31

DK5rn30-39 Samfundsvidenskab. P�dagogik. Folkekulturrn:31 Demografirn::31.2 Demografirn::31.3 Geografisk-historisk statistik i alm. (underdelt geografisk)

Trykfejl


DK5 32

DK5rn30-39 Samfundsvidenskab. P�dagogik. Folkekulturrn:32 Politik rn::32.1 Politiske systemer i alm. rn::32.16 Marxisme, socialisme og kommunisme i alm. rn::32.2 Enkelte lande (underdelt geografisk) rn::32.26 Danmarkrn::32.3 Borgeren og staten. De borgerlige rettighederrn::32.4 Politiske valgmetoder og -teorier rn::32.5 Kvindens politiske stilling. Se ogs� 30.172 ff. rn::32.6 Udvandring og indvandring. Politisk flugt rn::32.61 Udvandrings- og indvandringshistorie rn::32.7 International politikrn::32.72 Hj�lp til udviklingslandene i alm. rn::32.79 Den Europ�iske Union (EU). Se ogs� 33.26:6 ff. rn::32.7951 Enkelte omr�ders og landes politiske samarbejde med EU (underdelt geografisk) rn::32.7956 Danmark rn::32.8 Parlamentariske forsamlinger (herunder Folketinget)

Trykfejl


DK5 33

DK5rn30-39 Samfundsvidenskab. P�dagogik. Folkekulturrn:33 �konomirn::33.1 �konomiske systemer i alm. �konomisk politik og planl�gning i alm.rn::33.106 �konomisk udvikling og v�kst. U-landenes udviklings- og v�kstproblemerrn::33.11 Arbejdsforholdrn::33.112 Enkelte persongrupper (kvinder, b�rn, indvandrere m.fl.)rn::33.113 Besk�ftigelsessp�rgsm�l. Arbejdsl�shedrn::33.115 Arbejdskonflikterrn::33.117 Arbejdspladsdemokratirn::33.12 Fagforeningerrn::33.129 Enkelte fagforeningerrn::33.16 Kapitalen. Prisdannelse og -teorirn::33.18 �konomisk geografi og historie i alm.rn::33.181 Enkelte omr�der, lande og lokaliteter (underdelt geografisk)rn::33.19 Danmarkrn::33.194 Enkelte lokaliteterrn::33.2 Pengev�sen og kreditforhold i alm.rn::33.21 Penge- og kapitalmarkedetrn::33.22 Banker og sparekasserrn::33.221 Enkelte banker og sparekasserrn::33.23 Realkreditrn::33.24 B�rserrn::33.25 International �konomirn::33.26 Internationalt �konomisk samarbejdern::33.26:2 �konomisk samarbejde med udviklingslandenern::33.26:6 De Europ�iske F�llesskaber (EF indtil 1993). Se ogs� 32.79 ff.rn::33.26:65 EU's �konomiske samarbejde i alm.rn::33.26:651 Enkelte omr�ders og landes �konomiske samarbejde med EU (underdelt geografisk)rn::33.26:656 Danmarkrn::33.27 �konomiske svingningerrn::33.3 Indkomstens fordelingrn::33.4 Kooperationrn::33.6 Forbrugetrn::33.7 Offentlige finanserrn::33.78 Statsregnskab og statsbudgetrn::33.79 Kommunal finansforvaltningrn::33.8 Skatterrn::33.9 Social velf�rdspolitik i alm.rn::33.95 Boligforhold. Boligpolitik

Trykfejl


DK5 34

DK5rn30-39 Samfundsvidenskab. P�dagogik. Folkekulturrn:34 Lov og ret. Lovgivningrn::34.01 Retsfilosofi. Retssociologirn::34.1 International retrn::34.2 Statsforfatningsret. Forvaltningsretrn::34.21 Danmarks statsforfatningrn::34.22 Forvaltningsret i alm.rn::34.23 Kommunalret i alm.rn::34.24 Skatteretrn::34.26 Planl�gningsret. Bygningsretrn::34.27 Erhvervsforvaltningsret i alm.rn::34.28 Andre landes forfatnings- og forvaltningsretrn::34.3 Strafferet. Kriminologirn::34.31 Kriminologi. Forbrydelserrn::34.35 F�ngselsv�sen. Kriminalforsorgrn::34.38 Andre landes strafferet og kriminologirn::34.4 Milit�rretrn::34.5 Privatretrn::34.51 Personret. Familieret. Arveretrn::34.52 Arbejdsretrn::34.53 Formueret i alm.rn::34.535 Erstatningsret. Forsikringsretrn::34.538 Tingsretrn::34.55 Landboret. Jagtret og fiskeriretrn::34.56 Luftret. S�retrn::34.57 Ophavsret. Patentretrn::34.58 Andre landes privatretrn::34.6 Love, anordninger, bekendtg�relser og cirkul�rerrn::34.64 Samlinger af danske love efter 1683rn::34.66 Enkelte love eller emnerrn::34.68 Andre landes lovern::34.7 Retsplejern::34.72 Konkurs og skifteretrn::34.78 Andre landes retsplejern::34.79 Retssager og deres historie (underdelt geografisk)rn::34.8 Romerretrn::34.9 Kanonisk ret. J�disk ret. Islamisk ret

Trykfejl


DK5 35

DK5rn30-39 Samfundsvidenskab. P�dagogik. Folkekulturrn:35 Statsforvaltningrn::35.1 Danmarks administrative inddeling og forvaltning i alm.rn::35.2 Statsforvaltningens historie og aktstykker indtil 1849rn::35.3 Statsforvaltningens historie og aktstykker fra 1849rn::35.4 De enkelte ministerierrn::35.5 Milit�rv�senrn::35.6 Politiv�sen i alm.rn::35.8 Andre landes statsforvaltningrn::35.9 Stats- og kommunalforvaltningens personale i Danmark

Trykfejl


DK5 36

DK5rn30-39 Samfundsvidenskab. P�dagogik. Folkekulturrn:36 Lokalforvaltning og lokalpolitik. Foreningerrn::36.1 Dansk lokalforvaltning og -politik i alm. rn::36.2 Enkelte danske kommuner og amter rn::36.6 Andre landes lokalforvaltning og -politik (underdelt geografisk) rn::36.7 Foreningsteknik og m�deteknik. Foreningsretrn::36.8 Hemmelige foreninger og andre foreninger med almene etiske form�l rn::36.9 Foreninger i alm.

Trykfejl


DK5 37

DK5rn30-39 Samfundsvidenskab. P�dagogik. Folkekulturrn:37 Undervisning. Opdragelse. Uddannelse. Kulturformidlingrn::37.01 P�dagogisk teori i alm.rn::37.07 Uddannnelsessociologi, Uddannnelsespolitik og Uddannnelsesplanl�gning i alm.rn::37.09 Uddannelsesvejledning og erhvervsvejledningrn::37.1 Undervisning i alm.rn::37.11 Undervisningstests. Eksamensformerrn::37.12 Enkelte undervisningsmetoder og arbejdsm�nstre i alm.rn::37.13 Undervisningsmidlerrn::37.14 Skolefag i alm.rn::37.1400 Undervisning i enkelte skolefag (underdelt systematisk)rn::37.15 Skolebygninger og skoleinventar i alm.rn::37.16 Skolehygiejnern::37.17 P�dagogisk uddannelsern::37.18 Enkelte seminarierrn::37.2 B�rneopdragelse og ungdomsopdragelse i alm.rn::37.206 Foreninger. Organisationer. Spejderbev�gelsenrn::37.21 Institutioner for b�rn i alm.rn::37.22 Dagpleje. Vuggestuerrn::37.24 B�rnehaverrn::37.26 Skoleb�rns fritidsordningerrn::37.3 Uddannelsessystemet i alm.rn::37.31 Skolepsykologi. Skolesociologirn::37.33 Skoleadministration og skoleledelse i alm.rn::37.36 Danmarks uddannelsessystem i alm.rn::37.363 Folkeskolen. Se ogs� 37.5rn::37.366 Gymnasiale uddannelser. Se ogs� 37.5rn::37.38 Andre landes uddannelsessystemer (kan underdeles geografisk)rn::37.39 Den danske l�rerstand i alm.rn::37.4 Voksenuddannelse i alm.rn::37.41 H�jskoler. Ungdomsh�jskolerrn::37.414 Enkelte danske h�jskoler og ungdomsh�jskolerrn::37.5 Enkelte danske skolerrn::37.6 H�jere uddannelse i alm.rn::37.64 Enkelte danske universiteterrn::37.68 H�jere uddannelse i andre landern::37.69 Studerendes forholdrn::37.7 Specialundervisningrn::37.72 Synshandicappedern::37.73 H�rehandicappedern::37.76 Sproghandicappede og talehandicappedern::37.77 L�seretarderedern::37.78 Psykisk udviklingsh�mmedern::37.8 Folkeoplysning og kulturformidling. Mediepolitikrn::37.82 Radio og tv i alm.rn::37.83 Radiorn::37.84 Tv. Videorn::37.86 Kulturcentrern::37.9 Opdragelsens og undervisningens historiern::37.96 Danmark

Trykfejl


DK5 38

DK5rn30-39 Samfundsvidenskab. P�dagogik. Folkekulturrn:38 Forsikring. Forsorg. Omsorgrn::38.1 Forsikringrn::38.14 Skadesforsikringrn::38.16 Ulykkesforsikringrn::38.17 Arbejdsl�shedsforsikringrn::38.18 Sygeforsikringrn::38.2 Privat forsorg og velg�renhed i alm.rn::38.3 Legater, fonde og stiftelserrn::38.4 Offentlig forsorg og omsorgrn::38.42 Socialret. Socialforvaltning og organisationrn::38.43 Socialt arbejde i alm.rn::38.44 Forsorg og omsorg for individer og grupperrn::38.45 Forsorg og omsorg for familierrn::38.48 Andre landes offentlige forsorg og omsorgrn::38.5 Forsorg for b�rn og unge i alm.rn::38.55 Forsorg for b�rnefamilierrn::38.6 Forsorg for �ldrern::38.7 Forsorg for handicappede og sygern::38.8 Forsorg for alkoholikere og narkomaner

Trykfejl


DK5 39

DK5rn30-39 Samfundsvidenskab. P�dagogik. Folkekulturrn:39 Folkekultur i alm.rn::39.1 Folkedigtningrn::39.12 Eventyr, historier og fablerrn::39.13 Sagnrn::39.14 Viserrn::39.2 Ordsprog. Mundheld. Talem�der. G�der. Rim og remserrn::39.3 Folketrorn::39.4 Folkeliv. Dagliglivrn::39.5 Festtraditionerrn::39.6 Omgangsformernes kulturhistorie

Trykfejl


Abaca

Banantr�vler, manillahamp.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Wiki


Abacturium

�ndefordrivelse.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Abaddon

Den j�diske d�dsengel, helvede.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Abaissement

Det at abaissere.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

link


Abaissere

Ydmyge.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abalienation

Overdragelse, afh�nding.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abalienere

Overdrage, afh�nde.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abandon

Opgivelse, prisgivethed, sk�desl�shed.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abandonnere

Opgive, afst�.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abannation

Landsforvisning i et �r.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abarcere

Foretage udl�g, ber�ve ved domsmagt.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abasi

Manglende evne til at g�.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abat-faim

Sultstillende forret.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abaton

Gr�ske kirkers allerhelligste.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abattage

Tr�f�ldning, l�n herfor.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abba

Abba er hebr�isk for fader.rnrnSe ABBA, for pop-gruppen af samme navn.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Ogsaa ABBA


�ben by

By, der ikke forsvares i krigstilf�lde. If�lge Haagkonventionerne m� en �ben by ikke uds�ttes for et milit�rt angreb.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

kildehenvisning


�benr�

By i S�nderjylland. Byen har en 7,5 meter dyb havn, med betydelig skibsfart. Der er en mangeartet industri. Af betydende bygninger er St. Nikolaj kirken fra Valdemarernes tid. Byen blev k�bstad i 1240.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

opslagord oprettet


DK5 40

DK5rn40-49 Geografi og rejser. Lokalhistorie i alm.rn:40 Geografi og rejser i alm.rn::40.1 Kort og atlas (underdelt geografisk)rn::40.2 Geod�si og kartografirn::40.3 Kulturgeografi i alm.rn::40.4 Rejsebeskrivelser (d�kkende s�vel Europa som andre verdensdele)rn::40.8 Turistv�senrn::40.9 Opdagelsesrejsernes historie i alm.

Wikified


DK5 41

DK5rn40-49 Geografi og rejser. Lokalhistorie i alm.rn:41 Europarn::41.04 Rejsebeskrivelser fra flere europ�iske lande rn::41.5 Vesteuroparn::41.7 �steuropa

Wikified


DK5 42

DK5rn40-49 Geografi og rejser. Lokalhistorie i alm.rn:42 Frankrigrn::42.7 Enkelte lokaliteter

Wikified


DK5 43

DK5rn40-49 Geografi og rejser. Lokalhistorie i alm.rn:43 Storbritannienrn::43.7 Enkelte lokaliteter i England og Walesrn::43.8 Irlandrn::43.9 Skotland

Wikified


DK5 44

DK5rn40-49 Geografi og rejser. Lokalhistorie i alm.rn:44 Mellemeuroparn::44.1 Tysklandrn::44.4 Enkelte lokaliteter (herunder lokaliteter i Sydslesvig og Holsten) rn::44.5 �strigrn::44.7 Ungarnrn::44.9 Tjekkiet. Slovakiet

Wikified


DK5 45

DK5rn40-49 Geografi og rejser. Lokalhistorie i alm.rn:45 Norden i alm. rn::45.07 Lappland i alm. rn::45.08 �resundsregionen rn::45.3 Norgern::45.4 Enkelte lokaliteter i Norgern::45.5 Islandrn::45.6 Sverigern::45.8 Enkelte lokaliteter i Sverigern::45.9 Finland

Wikified


DK5 46

DK5rn40-49 Geografi og rejser. Lokalhistorie i alm.rn:46 Danmark rn::46.1 Danske g�rde, herreg�rde og slotte i alm. rn::46.2 Rejseh�ndb�gerrn::46.3 K�benhavn rn::46.37 Enkelte lokaliteter rn::46.4 Provinsen rn::46.5 De danske Atlanterhavs�er i alm. rn::46.6 F�r�erne rn::46.7 Gr�nland rn::46.74 Enkelte lokaliteter i Gr�nland rn::46.79 Gr�nlands historie rn::46.8 De danske tropekolonier rn::46.9 Slesvig-Holsten (som helhed)

Wikified


DK5 47

DK5rn40-49 Geografi og rejser. Lokalhistorie i alm.rn:47 Andre europ�iske landern::47.1 Hollandrn::47.2 Belgienrn::47.3 Schweizrn::47.4 Spanienrn::47.45 Portugalrn::47.5 Italienrn::47.6 Balkanlandenern::47.7 Gr�kenlandrn::47.8 Sydslavien (Jugoslavien) rn::47.9 Rusland. Den tidligere Sovjetunionenrn::47.98 Polenrn::47.99 Baltikum

Wikified


DK5 48

DK5rn40-49 Geografi og rejser. Lokalhistorie i alm.rn:48 Andre verdensdele rn::48.1 Asienrn::48.15 Middelhavslandene og Sortehavslandene rn::48.2 Enkelte lande rn::48.231 Indien rn::48.28 Kinarn::48.29 Japanrn::48.3 Afrikarn::48.4 Enkelte lande rn::48.5 Amerika i alm. rn::48.6 Enkelte nord- og mellemamerikanske lande rn::48.61 Canadarn::48.63 USArn::48.65 Mexicorn::48.66 Mellemamerikarn::48.67 Enkelte lande rn::48.68 Vestindienrn::48.7 Sydamerikarn::48.8 Enkelte lande rn::48.9 Australien og Oceanien


1990

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1985 1986 1987 1988 1989 - 1990 - 1991 1992 1993 1994 1995rnrn----rnF�dtrnrnrnD�dsfaldrn*20. marts - Lev Yashin, sovjetisk fodboldm�lmand.rn*15. april - Greta Garbo, svensk filmskuespillerinde.rn*2. juni - Rex Harrison, skuespiller.rn*13. oktober - Le Duc Tho, nobelprismodtager.rn*14. oktober - Leonard Bernstein, amerikansk komponist og dirigent.rn*16. oktober - Art Blakey, jazz trommeslager.rn*2. december -- Aaron Copland, amerikansk komponist.rnrnrnBegivenhederrn*11. februar - Nelson Mandela l�slades fra Victor Verster f�ngslet, n�r Cape Town i Sydafrika.rn*2. august - Irak invaderer Kuwait, hvilket f�rer til Golfkrigen.rn*22. november - Margaret Thatcher tr�der tilbage som engelsk premiereminister.rn*Jean-Bertrand Aristide v�lges som pr�sident i Haiti efter tre �rtier med milit�rt diktatur.rnrnrnSportrn*Vesttyskland vinder VM i fodbold i Rom i Italien.rn*Commonwealth Legene afholdes i Auckland i New Zealand.rn*28. januar - Super Bowl XXIV San Francisco 49ers (55) besejrer Denver Broncos (10).rn*11. februar - James "Buster" Douglas Knockouter Mike Tyson og vinder dermed verdensmesterskabet i heavyweight boksning.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Jerome I. Friedman, Henry W. Kendall, Richard E. Taylorrn*Kemi - Elias James Coreyrn*Medicin - Joseph E Murray, E Donnall Thomasrn*Litteratur - Octavio Pazrn*Fred - Mikhail Sergeyevich Gorbachevrn*�konomi - Harry Markowitz, Merton Miller, William SharpernrnrnB�gerrn*Liberty and Power Harry L. Watson.


Skandinavisk brunbj�rn

Den skandinaviske brunbj�rn er en underart af brunbj�rnene. Underarten har v�ret st�rkt udryddelsestruet, men der findes nu en bestand p� cirka 1.100 dyr i det allernordligste Sverige, samt i gr�nseomr�derne mellem Sverige og Norge. Mere specifik i Hedmark og Dalarne.rnrnDen skandinaviske brunbj�rn spiser prim�rt gr�s og blade i l�bet af sommeren. I sensommeren g�r den prim�rt over til en kost p� vilde b�r.rnrnBj�rnen er fredet, men en begr�nset og st�rkt kontrolleret jagt p� cirka 30-40 dyr gennemf�res hvert �r.rnrnHannen vejer cirka 400 kilogram. Hunnen det halve.rnrnI Danmark kan bj�rnen blandt andet ses i Skandinavisk Dyrepark p� Djursland. De har et helt nyt bj�rneanl�g p� 2,5 hektar jord.

opslagsord oprettet


1991

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1986 1987 1988 1989 1990 - 1991 - 1992 1993 1994 1995 1996rnrn----rnF�dtrnrnrnD�dsfaldrn*17. januar - Kong Olav V af Norge.rn*11. februar - Oscar Nitzchke, tysk arkitekt.rn*28. september - Miles Davis, musiker.rn*24. november - Freddie Mercury, sangerrnrnrnBegivenhederrn*Linus Torvalds frigiver Linux.rn*Carbon nanotube opdages af Sumio Iijima.rn*16. januar - Operation Desert Storm begynder.rn*11. februar - UNPO, the Unrepresented Nations & People Organization dannes i Haag i Holland.rn*25. juni - Slovenien erkl�rer sin uafh�ngighed af Jugoslavien.rn*1. juli - Warszawapagten opl�ses.rn*20. august - Estland erkl�rer sin uafh�ngighed fra Sovjetunionen.rn*21. august - Litauen erkl�rer sin uafh�ngighed fra Sovjetunionen.rn*25. december - Mikhail Gorbatjov tr�der tilbage som pr�sident for Sovjetunionen.rn*26. december - Dumaen m�des og opl�ser Sovjetunionen.rnrnrnSportrn*27. januar - Super Bowl XXV New York Giants (20) besejrer Buffalo Bills (19).rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Pierre-Gilles de Gennesrn*Kemi - Richard R Ernstrn*Medicin - Erwin Neher, Bert Sakmannrn*Litteratur - Nadine Gordimerrn*Fred - Aung San Suu Kyi rn*�konomi - Ronald CoasernrnrnB�gerrn* The Ants af Edward O. Wilson og Bert Holld�bler.rn* Stranger in a Strange Land af Robert A. Heinlein.


1992

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1987 1988 1989 1990 1991 - 1992 - 1993 1994 1995 1996 1997rn----rnF�dtrnrnrnD�dsfaldrn*11. februar - Ray Danton, amerikansk skuespiller/instrukt�r.rn*6. april - Isaac Asimov, forfatter.rn*23. april - Satyajit Ray, indisk filmproducent.rn*27. april - Olivier Messiaen, komponist.rn*12. august - John Cage, amerikansk komponist.rn*August - Mark Heard, amerikansk sanger.rn*December - Pierre Culliford ("Peyo"). Belgisk skaber af Sm�lferne.rnrnrnBegivenhederrn*Pave John Paul II udsender en undskyldning og fjerner inkvitationen mod Galileo Galilei.rn* November - Bill Clinton besejrer George Bush og H. Ross Perot i det amerikanske pr�sidentvalg.rn*22. januar - Dr. Roberta Bondar bliver den f�rste canadiske kvinde i rummet.rn*7. februar - underskrivelse af Maastrichttraktaten.rn*11. februar - F-16 fly styrker i et beboelsesomr�de i Hengelo i Holland. Ingen kommer tilskade.rn*4. oktober - Flystyrt i Amsterdam i Holland, kendt som Bijlmerramp.rn*8. december - Sidste spr�ngning i kobberminen i Falun i Sverige. Markerer slutningen for et �rtusindes aktivitet.rnrnrnSportrn*26. januar - Super Bowl XXVI Washington Redskins (37) besejrer Buffalo Bills (24).rn*11. februar - Michael Johnson sl�r indend�rsrekorden p� 400 meter.rn*12. juni - Danmark vinder EM-finalen i fodbold 2-0 over Tyskland. rn*24. oktober - Toronto Blue Jays bliver det f�rste ikke amerikanske hold der vinder World Series.rn*Sommer OL afholdes i Barcelona i Katalonien i Spanien.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Georges Charpakrn*Kemi - Rudolph A Marcusrn*Medicin - Edmond H Fischer, Edwin G Krebsrn*Litteratur - Derek Walcottrn*Fred - Rigoberta Menchu Tum rn*�konomi - Gary Becker

store bogstaver og s�dan...


1993

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1988 1989 1990 1991 1992 - 1993 - 1994 1995 1996 1997 1998rnrn----rnBegyndelsen p� det internationale �rti til bek�mpelse af racisme og diskrimination (1993-2003)rn----rnF�dtrnrnrnD�dsfaldrn*11. februar - George A Stephen, opfinder.rn*11. februar - Joy Garrett, skuspiller.rn*11. februar - Oksana Kostina, russisk gymnast.rn*26. juni - William H. Riker, politisk videnskabsmand.rn*30. juni - George "Spanky" McFarland, skuespiller.rn*31. juli - Baudouin, konge af Belgien.rn*27. september - Jimmy Doolittle Amerikansk 2. Verdenskrig general.rn*31. oktober - Federico Fellini, italiensk filminstrukt�r.rn*21. november - Bill Bixby, tv skuespiller.rn*4. december - Frank Zappa, ameriansk rockmusiker.rnrnrnBegivenhederrn*11. februar - Janet Reno udn�vnes af Pr�sident Clinton til US Attorney General.rn*26. februar - World Trade Center bombes af terrorister.rn*1. april - Louis V. Gerstner, Jr. bliver administrerende direkt�r i IBMrn*24. maj - Eritrea opn�r uafh�ngighed.rn*25. juni - Kim Campbell bliver Canadas 19 premierminister.rn*3. oktober - Stor tr�fning mellem amerikanske styrker og den lokale milits i Mogadishu, Somalia.rn*4. november - Jean Chretien bliver den 20. canadiske premiereminister.rn*Bill Clinton afl�ser George Bush som amerikansk pr�sident.rn*Det andet religionsverdensparlament afholdes i Chicago.rnrnrnSportrn*31. januar - Super Bowl XXVII Dallas Cowboys (52) besejrer Buffalo Bills (17).rn*11. februar - Irina Privalova sl�r i Moskva indend�rsrekorden i hurtigl�b p� 60 meter i tiden 6,92 sekunder.rn*30. april - Tennisspilleren Monica Seles stikkes ned af G�nter Parche under kvartfinalen i Hamborg mod Magdalena Maleeva.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Russell A. Hulse, Joseph H. Taylor Jr.rn*Kemi - Kary Mullis, Michael Smithrn*Medicin - Richard J. Roberts, Phillip A Sharprn*Litteratur - Toni Morrisonrn*Fred - Nelson Mandela and Frederik Willem de Klerkrn*�konomi - Robert Fogel, Douglas North

Monica Seles stikkes ned samt uddybende omkring Irina Privalovas rekord p� 60 meter


1994

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1989 1990 1991 1992 1993 - 1994 - 1995 1996 1997 1998 1999rnrn----rnInternationalt familie�rrn----rnF�dtrnrnrnD�dsfaldrn*11. februar - Sorrell Brooke, skuespiller.rn*11. februar - William Conrad, skuespiller.rn*24. februar - Andrei Chikatilo, russisk seriemorder ved henrettelse.rn*4. marts - John Candy, komiker og skuespiller.rn*28. marts - Eugene Ionesco, skuespilsforfatter.rn*5. april - Kurt Cobain (selvmord) forsanger i rockbandet Nirvana.rn*22. april - Richard Nixon, Tidligere amerikansk pr�sident.rn*7. maj- Clement Greenberg, kunstkritiker.rn*8. maj - George Peppard, skuespiller.rn*10. maj - John Wayne Gacy, seriemorder (dr�bende indspr�jtning).rn*11. september - Jessica Tandy, skuespillerinde.rn*20. oktober - Burt Lancaster, skuespiller.rn*12. november - Wilma Rudolph, Amerikansk atlet.rn*28. november - Jeffrey Dahmer, seriemorder.rnrnrnBegivenhederrn* MS Estonia synker. 852 d�r.rn* Homoseksuelle kan gifte sig legalt i Sverige.rnrnrnSportrn*30. januar - Super Bowl XXVIII Dallas Cowboys (30) besejrer Buffalo Bills (13).rn*Vinter OL afholdes i Lillehammer, Norge.rn*Commonwealth Legene afholdes i Victoria, British Columbia, Canada.rn*Brasilien vinder Fodbold VM i USA.rn*En strejke blandt baseball spillerne i USA resulterer i aflysning af Baseball serien, for f�rste gang siden 1904.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Bertram N. Brockhouse, Clifford G. Shullrn*Kemi - George A Olahrn*Medicin - Alfred G Gilman, Martin Rodbellrn*Litteratur - Kenzaburo Oern*Fred - Yasser Arafat , Shimon Peres (Israel) og Yitzhak Rabinrn*�konomi - Reinhard Selten, John Nash Jr, John Harsanyi


Nobels fredspris

Peace Prizeeo:Premio Nobel de Pacofr:Prix Nobel de la Paixnl:Nobelprijs voor de Vredepl:Nagroda_Nobla/Nagroda_pokojowarnVinderen af Nobels fredspris v�lges af den norske Nobelpriskomit�; de �vrige prisvindere v�lges af de svenske akademiske institutioner.rnrn(Se ogs� Nobelprisen).rnrnPrismodtagere:rnrn; 1901 : Jean Henri Dunant (Schweiz), stifter af R�de Kors og initiativtager til Geneve konventionen. : Frederic Passy (Frankrig), stifter og pr�sident for Societe Francaise pour l'arbitrage entre nations.rn; 1902 : Elie Ducommun (Schweiz) og Charles Albert Gobat, honorary secretaries of the Permanent International Peace Bureau in Berne.rn; 1903 : Sir William Randal Cremer (UK), sekret�r for International Arbitration League.rn; 1904 : Institut De Droit International (Gent, Belgien).rn; 1905 : Baroness Bertha Sophie Felicita Von Suttner, nee Countess Kinsky von Chinic und Tettau (�strig), writer, pr�sident for Permanent International Peace Bureau.rn; 1906 : Theodore Roosevelt (USA), amerikansk pr�sident, for skabelsen af fredstraktaten i den russisk-japanske krig.rn; 1907 : Ernesto Teodoro Moneta (Italien), pr�sident for Lombard League of Peace. : Louis Renault (Frankrig), professor i international jura.rn; 1908 : Klas Pontus Arnoldson (Sverige), stifter af Swedish Peace and Arbitration League. : Fredrik Bajer (Danmark), pr�sident for Permanent International Peace Bureau.rn; 1909 : Auguste Marie Francois Beernaert (Belgien), medlem af Cour Internationale d'Arbitrage. : Paul Henribenjamin Balluet D'estournelles De Constant, Baron De Constant De Rebecque (Frankrig), stifter og pr�sident for den franske parlamentariske gruppe for international arbitration. Stifter af Comit� de d�fense des int�r�ts nationaux et de conciliation internationalern; 1910 : Bureau International Permanent De La Paix (Permanent International Peace Bureau), Bern.rn; 1911 : Tobias Michael Carel Asser (Holland), initiativtager til International Conferences of Private Law i Haag: Alfred Hermann Fried (�strig), stifter af Die Waffen Nieder.rn; 1912 : Elihu Root (USA), for initiativ til forskellige arbitraiton aftaler.rn; 1913 : Henri La Fontaine (Belgien), pr�sident for Permanent International Peace Bureau.rn; 1914-1916 : Ikke uddelt.rn; 1917 : Det Internationale R�de Kors, Geneve.rn; 1918 : Ikke uddelt.rn; 1919 : Woodrow Wilson (USA) for grundl�ggelsen af Folkeforbundet.rn; 1920 : Leon Victor Auguste Bourgeois, pr�sident for Folkeforbundet.rn; 1921 : Karl Hjalmar Branting (Sverige), statsminister, Svensk delegat i Folkeforbundet. : Christian Lous Lange (Norge), Generalsekret�r for Inter-Parliamentary Unionrn; 1922 : Fridtjof Nansen (Norge), Norsk delegat i Folkeforbundet, initiativtager til Nansen pas for flygtninge.rn; 1923-1924 : Ikke uddelt.rn; 1925 : Sir Austen Chamberlain (UK) for Locarno Treaty. : Charles Gates Dawes (USA), formand for Allied Reparation Commission og initiativtager til Dawes Plan.rn; 1926 : Artistide Briand (Frankrig) for Locarno Treaty og Briand-Kellogg Pagt. : Gustav Stresemann (Tyskland) for Locarno Treaty.rn; 1927 : Ferdinand Buisson (Frankrig), stifter og pr�sident for Menneskerettighedskommissionen. : Ludwig Quidde (Tyskland), delegeret til adskillige fredskonferencer.rn; 1928 : Ikke uddelt.rn; 1929 : Frank Billings Kellogg (USA) for Briand-Kellogg Pact.rn; 1930 : �rkebiskop Lars Olof Nathan (Jonathan) Soderblom (Sverige), leder af den �kumeniske bev�gelse.rn; 1931 : Jane Addams (USA), international pr�sident Women's International League for Peace and Freedom : Nicholas Murray Butler (USA) for promovering af Briand-Kellogg Pact.rn; 1932 : Ikke uddelt.rn; 1933 : Sir Norman Angell (Ralph Lane) (UK), forfatter, medlem af eksekutivkomiteen for Folkeforbundet og National Peace Council.rn; 1934 : Arthur Henderson (UK), formand for Folkeforbundet Disarmament Conferencern; 1935 : Carl von Ossietzky (Tyskland), pacifistisk journalist.rn; 1936 : Carlos Saavedra Lamas (Argentina), pr�sident for Folkeforbundet og m�gler i konflikten mellem Paraguay og Bolivia.rn; 1937 : Viscount Cecil of Chelwood (Lord Edgar Algernon Robert Gascoyne Cecil), stifter og pr�sident for International Peace Campaign.rn; 1938 : Nansen International Office For Refugees, Geneve.rn; 1939-1943 : Ikke uddelt.rn; 1944 : Det Internationale R�de Kors (tildelt efterf�lgende i 1945).rn; 1945 : Cordell Hull (USA) for initiativ til FN.rn; 1946 : Emily Greene Balch (USA), international pr�sident for Women's International League for Peace and Freedom : John Raleigh Mott (USA), formand for International Missionary Council og pr�sident for World Alliance of Young Men's Christian Associationsrn; 1947 : The Friends Service Council (UK) and The American Friends Service Committee (USA), p� vegne af Religious Society of Friends, ogs� kendt som Quakers.rn; 1948 : Ikke uddelt.rn; 1949 : Lord John Boyd Orr of Brechin (UK), direkt�r General Food and Agricultural Organization, pr�sident National Peace Council, pr�sident World Union of Peace Organizations.rn; 1950 : Ralph Bunche for m�gling i Pal�stina (1948).rn; 1951 : Leon Jouhaux (Frankrig), pr�sident for International Committee of the European Council, vice pr�sident for International Confederation of Free Trade Unions, vice pr�sident for World Federation of Trade Unions, medlem af ILO Council, FN delegeret.rn; 1952 : Albert Schweitzer (Frankrig) for grundl�ggelsen af Lambarene Hospital i Gabon.rn; 1953 : George Catlett Marshall (USA) for Marshallplanen.rn; 1954 : FN's kontor for flygtninge.rn; 1955-1956 : Ikke uddelt.rn; 1957 : Lester Bowles Pearson (Canada), pr�sident for den 7 FN samling.rn; 1958 : George Henri Pire (Belgien), leder af l'Europe du Coeur au Service du Monde, en hj�lpeorganisation for flygtninge.rn; 1959 : Philip J. Noel-Baker (UK), for hans livslange arbejde for international fred og samarbejde.rn; 1960 : Albert John Lutuli (Sydafrika), pr�sident for ANC (African National Congress).rn; 1961 : Dag Hjalmar Agne Carl Hammarskjold (Sverige), generalsekret�r for FN (tildelt efter hans d�d).rn; 1962 : Linus Carl Pauling (USA) for sin kampagne mod atomv�benfors�g.rn; 1963 : R�de Kors, Geneve. : League of Red Cross Societies, Geneve.rn; 1964 : Martin Luther King Jr (USA), borgerrettighedsfork�mper.rn; 1965 : United Nation's Children's Fund (UNICEF)rn; 1966-1967 : Ikke uddelt.rn; 1968 : Rene Cassin (Frankrig), pr�sident for den europ�iske menneskerettighedsdomstol.rn; 1969 : International Labour Organization (I.L.O.), Geneve.rn; 1970 : Norman Borlaug (USA), for forskning p� International Maize and Wheat Improvement Center.rn; 1971 : Willy Brandt (Tyskland), for Vesttyskland's �stpolitik, med en ny attitude overfor �steuropa og �sttyskland.rn; 1972 : Ikke uddelt.rn; 1973 : Henry A. Kissinger (USA) og Le Duc Tho (Vietnam, afvist) for den vietnamesiske fredsaftale.rn; 1974 : Sean Mac Bride (Irland), pr�sident for International Peace Bureau og FN's kommission for Namibia. : Eisaku Sato (Japan), premiereminister.rn; 1975 : Andrei Dmitrievich Sakharov (USSR) for hans kampagne for menneskerettigheder.rn; 1976 : Betty Williams og Mairead Corrigan, stiftere af Bev�gelsen for fred i Nordirland (senere omd�bt til Community of Peace People).rn; 1977 : Amnesty International, London.rn; 1978 : Mohamed Anwar Al-Sadat (�gypten) og Menachem Begin (Israel) for fredsforhandlingerne mellem �gypen og Israel.rn; 1979 : Mother Teresa (Indien).rn; 1980 : Adolfo Perez Esquivel (Argentina), menneskerettighedsleder.rn; 1981 : FN's kontor for flygninge.rn; 1982 : Alva Myrdal (Sverige) og Alfonso Garcia Robles (Mexico), delegerede ved FN's samling for afv�bning.rn; 1983 : Lech Walesa (Polen), stifter af Solidarnosc og menneskerettighedsfork�mper.rn; 1984 : Biskop Desmond Mpilo Tutu (Sydafrika) for sit arbejdet imod apartheid.rn; 1985 : International Physicians for the Prevention of Nuclear War, Boston.rn; 1986 : Elie Wiesel (USA).rn; 1987 : Oscar Arias Sanchez (Costa Rica) for igangs�ttelsen af fredsforhandlinger i Centralamerika.rn; 1988 : FN's fredsbevarende styrker, New York.rn; 1989 : Tenzin Gyatso, den 14. Dalai Lama.rn; 1990 : Mikhail Sergeyevich Gorbachev (USSR) for hj�lp til afslutningen af den kolde krig.rn; 1991 : Aung San Suu Kyi (Burma), oppositionsleder og menneskerettighedsfork�mper.rn; 1992 : Rigoberta Menchu Tum (Guatemala), for arbejde for menneskerettigheder, specielt for "indigenous (ej oversat)" mennesker.rn; 1993 : Nelson Mandela (Sydafrika) og Frederik Willem De Klerk (Sydafrika).rn; 1994 : Yasser Arafat (Pal�stina), Shimon Peres (Israel) og Yitzhak Rabin (Israel).rn; 1995 : Joseph Rotblat (Polen/UK) og Pugwash konferencen om videnskab og verdenshandel, for deres arbejde imod atomare v�ben.rn; 1996 : Carlos Felipe Ximenes Belo (�sttimor) og Jose Ramos-Horta (�sttimor) for deres arbejde mod en retf�rdig og fredelig l�sning p� �sttimor konflikten.rn; 1997 : International Campaign to Ban Landmines (ICBL) og Jody Williams (VVAF) for deres arbejde med at f� indf�rt et forbud mod personellandminer.rn; 1998 : John Hume (UK) og David Trimble (UK) for deres arbejde for en fredelig l�sning p� konflikten i Nordirland.rn; 1999 : Medecins Sans Frontieres, Brussel.rn; 2000 : Kim Dae Jung (Sydkorea) for hans arejde for demokrati og menneskerettigheder, og specielt for fred og genoptagelse af normale forbindelser med Nordkorea.rn; 2001 : Forenede Nationer og deres generalsekret�r Kofi Annan (Ghana)rn; 2002 : Jimmy Carter - tidligere amerikansk pr�sident, for hans �rtier af vedvarende arbejde for at finde fredelige l�sninger p� internationale konflikter, fremme af demokrati og menneskerettigheder og for at fremme �konomisk og social udvikling.rnrnDe �vrige nobelpriserrn*Fysikrn*Kemirn*Medicinrn*Litteraturrn*�konomirnrn==Eksterne links==rn* Den officielle liste: http://www.nobel.se/peace/laureates/index.htmlrn* Det norske Nobel Institut: http://www.nobel.no/

den norske Nobel pris kommite -> den norske Nobelpriskomit� (d�rlig overs�ttelse fra engelsk)


2002

20. �rhundrede - 21. �rhundrede - 22. �rhundredernrn�rtier: 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne - 2000'erne - 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'erne 2050'ernernrn�r: 1997 1998 1999 2000 2001 - 2002 - 2003 2004 2005 2006 2007rn----rnF�dtrn* 22. juli - Felix Henrik Valdemar Christian, dansk prins.rnrnD�dsfaldrn*3. januar - Freddy Heineken, tidligere direkt�r for �lfirmaet Heineken.rn*4. januar - Antonio Todde (112), den �ldste mand i verden p� tidspunktet (fra Thiana, Sardinien - Italien).rn*4. januar - Esquivel, musiker.rn*8. januar - Dave Thomas, grundl�gger af Wendy's Internationalrn*8. januar - Alexander Prochorow (65), Russisk fysiker, nobelprisen i fysik 1964.rn*13. januar - Cyrus Vance (84), tidligere US Secretary of State (1977-1980).rn*13. januar - Ted Demme (37), film og tv instrukt�r (Blow, Beautiful Girls)rn*17. januar - Camilo Jose Cela (85), spansk forfatter, forfatter, nobelprisen i Litteratur 1989.rn*21. januar - Peggy Lee, Jazz musiker, mest kendt for sangen Fever ("You give me fever...")rn*22. januar - Jack Shea, Amerikansk speed skater (2 gange olympisk mester 1932).rn*23. januar - Pierre Bourdieu, Fransk sociolog.rn*23. januar - Robert Nozick, filosof.rn*28. januar - Astrid Lindgren (94), Svensk b�rneforfatter (Pippi Langstr�mpe, Ronja r�verdatter, Br�drene l�vehjerte).rn*1. februar - Hildegard Knef (76), skuespiller, sanger, forfatter.rn*10. februar - Princess Margaret (71), s�ster til Dronning Elizabeth II.rn*10. februar - Harold Furth (72), Amerikansk leder i plasmafysik ogd atomar fusion.rn*15. februar - Kevin Smith (38), skuespiller.rn*22. februar - Chuck Jones, animator.rn*27. februar - Spike Milligan, komiker, forfatter, poet.rn*3. marts - Halfdan Rasmussen, forfatter.rn*11. marts - James Tobin, �konom.rn*27. marts - Milton Berle, komiker, skuespiller.rn*27. marts - Dudley Moore, komiker, skuespiller.rn*27. marts - Billy Wilder (96), filmmanuskriptforfatter og filminstrukt�r.rn*30. marts - Elizabeth Bowes-Lyon (101), Hendes majest�t Dronning Elizabeth, Storbritanniens dronningemoderen.rn*12. april - Elisa Breton (88), surrealist.rn*18. april - Thor Heyerdahl (87), Norsk opdager, bedst kendt fra Kon-Tiki ekspeditionen.rn*23. april - Linda Boreman, alias Linda Lovelace, pornostjerne.rn*6. maj - Pim Fortuyn (54), hollandsk politiker.rn*17. maj - Dave Berg (81), tegneserietegner for Mad Magazine.rn*20. maj - Stephen Jay Gould (60), pal�ontolog.rn*10. juni - John Gotti (61), Mafia boss.rn*17. juni - Fritz Walter (81), tysk fodboldspiller.rn*22. juni - Esther Lederer (83), ogs� kendst som Ann Landers.rn*27. juni - John Entwistle (57), bassist for The Who.rn*29. juni - Ole-Johan Dahl (70), computer-videnskabsmand som opfandt begrebet objekt-orienteret programmering.rn*2. juli - Ray Brown (75), jazz bassist.rn*5. juli - Ted Williams (83), medlem af Baseball Hall of Fame og spiller for Boston Red Sox.rn*9. juli - Rod Steiger (77), skuespiller.rn*23. juli - Chaim Potok, novelleforfatter.rn*5. august - Chick Hearn, pro-basketball announcer.rn*6. august - Edsger Dijkstra, computer videnskabsmand.rn*12. august - Knud Lundberg, fodboldprofessor, sundhedsapostel, journalist.rn*14. august - Dave Williams, forsanger i Drowning Pool, fundet d�d i bandets tourbus.rn*31. august - Lionel Hampton (94), vibraphone virtuos.rn*11. september - Johnny Unitas (69), NFL quarterback.rn*21. september - Robert Lull Forward (70), science fiction forfatter og fysiker.rn*6. oktober - Claus von Amsberg (76), �gtemand til Beatrix af Holland.rn*13. oktober - Stephen Ambrose, historiker og forfatter til en biografi af Dwight Eisenhower.rn*25. oktober - Paul Wellstone, senator for det amerikanske demokratiske parti fra Minnesota.rn*28. oktober - Margaret Booth, film editor.rn*2. november - Charles Sheffield (67), science fiction forfatter og fysiker.rn*3. november - Lonnie Donegan, musiker.rn*3. november - Jonathon Harris, skuespiller.rn*15. november - Myra Hindley, Moors morder.rn*26. november - Verne Winchell, grundl�gger af Winchell's Donuts.rn*3. december - Glenn Quinn, skuespiller fra Angel s�son 1.rnrnrnBegivenhederrn* Ugebladet Familiejournalen fylder 125 �r.rn* Den indiske guru Sai Baba beskyldes i et DR tv-program for fusk og svindel.rn* Forbudet mod engangsemballage oph�ves af den danske milj�minister Hans Christian Schmidt. D�se�l og sodavandsd�ser indf�res herefter.rn* Middelgrundsfortet s�lges til en k�benhavnsk investor.rn* Nordisk R�ds Litteraturpris tildeles Lars Saabye Christensen.rn* Kancellihuset p� Fredensborg Slot bliver kronprins Frederiks fremtidige bolig.rn* Mogens Amdi Petersen, leder af Tvindimperiet anholdes i Los Angeles, USA.rn* Michael Car�e turnerer med showet back in business.rn* Mont Blanc-tunnelen gen�bnes efter at have v�ret lukket i tre �r.rn* Iran f�r sine egne religi�st korrekte Barbiedukker.rn* Enron g�r konkurs.rn* Prins Harry indr�mmer at have r�get hash og drukket spiritus som mindre�rig.rn* Hiller�d kommune indf�rer som den f�rste fors�g med middagslur for sine medarbejdere.rn* Yves Saint Laurent tr�kker sig tilbage fra modeverden.rn* Ota Solgryn garanterer at deres produkt er fri for str�forkorter efter et drastisk fald i salget.rn* Den amerikanske milit�rbase Guantanamo p� Cuba bliver destinationen for krigsfanger fra Afghanistan.rn* Cykeltaxaen f�r sin debut i K�benhavn.rn* Kurt Thorsen og Rasmus Trads bliver kendt skyldige i groft bedrageri og falskneri. Kurt Thorsen f�r seks �rs f�ngsel og Rasmus Trads fire �rs f�ngsel.rn* I Reykjavik, Island �bnes et fallologisk museum. (Samling af k�nsorganer fra hanpattedyr).rn* Bj�rn Lomborg udn�vnes til direkt�r for Institut for Milj�vurdering.rn* Basserne fejrer 30 �rs jubil�um i Danmark.rn* Kronprins Willem-Alexander af Holland gifter sig med Maxima Zooreguita fra Argentina.rn* Politikens Hus og Jyllandsposten fusioner.rn* Et hemmeligt rum i Keopspyramiden afsl�res i en direkte tv-transmission.rn* Socialdemokraterne i Sverige vinder valget til Riksdagen og G�ran Persson forts�tter som statsminister.rn* Ozzy Osbournes nye reality show bliver en stor tvsucces. rn* Henrik Qvortrup bliver ny chefredakt�r for Se og H�r.rn* Amina Lawal for stadf�stet sin d�dsdom ved stening i Nigeria. D�dsdommen f�r den danske deltager af Miss World til at aflyse sin deltagelse. Miss World flytter konkurrencen til London efter voldelige uroligheder i landet startet af muslimske modstandere af Miss World konkurrencen.rn* Prag erkl�res i undtagelsestilstand efter de v�rste oversv�mmelser i mere end 150 �r.rn* Det Kongelige Teater aflyser en udgave af Hamlet med en mongol i den b�rende rolle.rn* Rettighederne til Persille�en bliver et stridspunkt mellem Spanien og Marokko.rn* Firmaet Clonaid h�vder at have klonet det f�rste menneske.rn* 29. januar - Louis V. Gerstner, Jr. Stoppede som CEO hos IBM og Samuel J. Palmisano overtog s� som CEO.rn* Vivendi fyrer sin chef. Koncernen har p� dette tidspunkt en g�ld p� 140 milliarder kroner.rn* Brasilianeren Sergio Vieria de Mello bliver FN's h�jkommiss�r for menneskerettigheder. Han afl�ser Mary Robinson.rn* Nordkorea indr�mmer at have bortf�rt statsborgere fra Japan.rn* Kronhjorten er nu oppe p� en bestand af 14.000 stk. En framgang fra 5.000 stk. i starten af 1990'erne.rn* Verdens st�rste regnskovsreservat, Tumucumaque, oprettes i Brasilien.rn* Retssagen mod augusto Pinochet ved Chiles h�jesteret indstilles.rn* 37.000 Gammel Dansk slipper ud i Tryggev�lde � og er skyld i fisked�d.rn* Sandflugtsmuseet ved Rubjerg Knude lukker efter frygt for sammenstyrtning.rn* Marianne Karlsmose bliver ny formand for Kristeligt Folkeparti.rn* Skestorken vender tilbage til Skjern � ved Ringk�bing Fjord efter et frav�r p� 80 �r.rn* Newcastle Disease er i udbrud i flere fjerkr�bes�tninger i Jylland.rn* WorldCom g�r i betalingsstandsning.rn* Johannesburg er v�rt for FN's verdenstopm�de.rn* AOF i K�benhavn g�r konkurs.rn* Belgien tillader aktiv d�dshj�lp.rn* Maersk Air indstiller flyveruterne mellem R�nne/K�benhavn og Billund/K�benhavn.rn* Bamse fra b�rnetv fylder 20 �r.rn* Mary Robinson modtager Sonningprisen i K�benhavn.rn* Thorvaldsens Plads i K�benhavn oprettes med et spejlbassin af J�rn Larsen.rnrnrnrnSportrn*EM h�ndbold kvinder. Danmark besejrer Norge med 25-22 i finalen og bliver europamester.rn*Pokalfinalen i kvinde h�ndbold Ikast/Bording - Slagelse FH 36-38 efter 2x omkamp.rn*Racerk�reren Tom Kristensen udn�vnes til �rets sportsnavn 2002 i Danmark i Danmarks Idr�ts-Forbunds officielle k�ring.rn*Ultimate fighting kommer til Danmark.rn*De olympiske vinterlege afholdes i Salt Lake City, Utah, USA.rn*Lance Armstrong vinder Tour de France for fjerde gang.rn*Herrelandsholdet i fodbold taber 3-0 til England i ottendelsfinalen ved VM, og ryger dermed ud af verdensmesterskabet.rn*Herrelandsholdet i fodbold vinder 3-1 over Israel i en testkamp med stor politibev�genhed p� grund af den sp�ndte situation i Mellem�sten.rnrnrnMusikrn*Razz vinder De Unges Melodi Grand Prix med sangen Kickflipper.rn*Safri Duo vinder syv trof�er ved Danish Music Awards.rn*Jean Michel Jarre afholder koncert i Danmmark. Koncerten ender dog i regn og mudder.rn*Wig Wam Tour bliver aflyst.rnrnrnFilmrn* Tegnefilmen Monsters Inc. har premiere.rn* Halle Berry modtager en Oscar for bedste kvindelige hovedrolle.rn* Et smukt sind med Russel Crowe har premiere.rn* 18. december, Ringenes herre - De 2 T�rne har premiere.rn* Sm� ulykker vinder prisen for bedste europ�iske spillefilm i Berlin Filmfestival.rn* Elsker dig for evigt (ny dogmefilm) har premiere.

Sai Baba beskyldes for fusk og svindel i et DR tv-program -> Sai Baba beskyldes i et DR tv-program for fusk og svindel


CERN

et europ�isk center for forskning i partikelfysik (fra fransk: Centre Europ�en pour la Recherche Nucl�aire). CERN blev grundlagt i 1954 og er placeret lige uden for Geneve p� gr�nsen mellem Frankrig og Schweiz. Fra oprindeligt 12 medlemslande er CERN i dag finansieret af 20 medlemslande. Danmark er medlem af CERN.rnrn===Faciliteter===rnCERN er et kompleks best�ende af 10 line�re og cirkul�re acceleratorer. De st�rste er Large Electron Positron collider (LEP), med en diameter p� 9 km, og Super Proton Synchrotron (SPS). Den n�ste store maskine er Large Hadron Collider (LHC) som ventes operationsdygtig i 2005.rnrn===Forskelligt===rnHypertekst systemet World Wide Web (WWW) til brug over internettet blev oprindeligt udviklet p� CERN omkring 1989 af Tim Berners-Lee.rnrn----rn===Eksterne henvisninger===rn* CERN online: http://public.web.cern.ch/public/

financieret -> finansieret


World Wide Web

Wide Web en:World Wide Web es:World Wide Web eo:TTT fr:World Wide Web ia:World Wide Web nl:World Wide Web ja:World Wide Web pl:World Wide WebrnrnWorld Wide Web (eller WWW) er et hypertekst-system, der fungerer over internettet. I daglig tale bruges termen internettet ofte fejlagtigt om World Wide Web.rnrnFor at se information p� WWW bruger man et stykke software kaldet en browser til at hente web sider, fra en web server og vise dem p� brugerens sk�rm. Brugeren kan s� f�lge hyperlinks til andre sider eller sende information tilbage til serveren. Det at f�lge et hyperlink kaldes ogs� at surfe p� internettet.rnrnSom basis for WWW er der tre standarder: En URL der specificerer en unik adresse for hver eneste side p� WWW; HTTP der specificerer hvordan browseren og serveren sender information til hinanden, og HTML der definerer hvordan informationen skal formateres s� den kan vises af browseren. Yderliger er der ogs� kommet ASP og PHP til.rnrnFor at finde den �nskede side blandt de tall�se sider p� WWW bruger man ofte en s�gemaskine, den st�rste s�gemaskine er Google. I Danmark er blandt andet Jubii en popul�r s�gemaskine.rnrnSe ogs� internettets historie.

sproglige sm�ting


Leonora Christina Ulfeldt

Leonora Christina Ulfeldt (1621-1698), datter af Christian IV, skrev et interessant og vigtigt memoirev�rk, Jammers-Minde, f�rst udgivet 1869.


S�gemaskine

engine fr:moteur de recherchesv:S�kmaskinernl:ZoekmachinernrnEn s�gemaskine er et program til at hj�lpe en bruger med at finde filer gemt p� en computer, for eksempel p� World Wide Web (ogs� kaldet internettet), ved at brugeren kan sp�rge efter filer der opfylder nogle kriterier (typisk filer der indeholder bestemte ord), og s� hente de filer der opfylder kriterierne.rnrnPopul�re s�gemaskiner inkluderer Lycos, WebCrawler, HotBot, Excite, Infoseek, Inktomi, AltaVista, Yahoo og AllTheWeb. rnrnDen st�rste og mest brugte s�gemaskine i dag er dog Google, der har indekseret over 3 milliarder sider, men der er stadig mange sider den ikke kender.rnrnI Danmark er s�gemaskiner som Jubii og Sol ogs� popul�re.rnrn=== Externe Links ===rn*Googlern*Altavistarn*Jubiirn* AllTheWeb

nl:


EU

Unionen:European Unioneo:Euxropa Unioes:Uni�n Europeafr:Union Europ�enneja:EUnl:Europese Uniepl:Unia EuropejskarnrnEU st�r for Europ�iske UnionrnrnF�lgende lande er medlem af EU:rnBelgien | Danmark | Finland | Frankrig | Tyskland | Gr�kenland | Irland | Italien | Luxemborg | Holland | Portugal | Spanien | Sverige | Storbritannien | �strigrnrnrnLinks til interessante steder, hvor man ogs� kan finde flere oplysninger.rn* Europ�iske Unionrn* EU-oplysningen

Sm�ting


Hypertekst

en:Hypertext fr:Hypertexte ia:Hypertexto nl:HypertextrnrnEt hypertekst system er en m�ngde information (tekst, billeder) organiseret s�ledes at et emne i systemet direkte henviser (gennem s�kaldte hyperlinks) til andrer emner i systemet. Det mest velkendte hypertekst system er World Wide Web, og herunder er Wikipedia et glimrende eksempel.


Server

de:server fr:Serveurrnrnrn# en computer, som deler sine resourcer s�som periferiudstyr og filer med andre computere, kaldet klienter, p� et datanet. Det er muligt for en computer at v�re klient og server samtidig.rn# et program, som modtager foresp�rgsler fra andre programmer og sender et svar tilbage.rnrnInden for f�rste kategori findes mange forskellige grupper, blandt andet dataserver, som hovedsageligt udf�rer beregninger, og filserver, som hovedsageligt opbevarer filer.rnrnEn servers form�l er at give et antal klienter adgang til regnekraft og/eller data. Et godt eksempel p� dette er en webserver, der kan stille en HTML-side til r�dighed for alle andre maskiner, som er tilsluttet world wide web.rnrnBegreberne klient og server stammer fra 1970'ernes terminal- og mainframe-kultur. rnrnDer kommer flere og flere ny server muligheder i alle computer, som f.eks X-internet, webserver og Microsofts .Net. Disse tiltag g�r det muligt for selv mindre computere at fungere som servere.

udvidelser


Amiga

personlig computer som oprindeligt blev markedsf�rt af Commodore International. Maskinen var tilt�nkt som afl�ser for den popul�re Commodore 64.rnrnDe forskellige amiga-modeller inkluderer f�lgende:rn* Amiga 500rn* Amiga 500+rn* Amiga 600rn* Amiga 1200rn* Amiga 2000rn* Amiga 4000rnrn==Eksterne links==rn*Amigaens historie: http://www.micam.dk/amiga.html


TCP/IP

eo:TCP/IP es:TCP IP fr:TCP/IPrnrnTCP/IP St� for Transmission Control Protocol / Internet ProtocolrnrnDet g�r det muligt at kommunikere over et netv�rk i form af internet eller intranet.rnrnTCP/IP er egentlig to adskilte protokoller i OSI-modellen. TCP h�rer til i lag 4, transportlaget, og IP h�rer til i lag 3, netv�rkslaget.rnrn== Andre relevante link ==rnEcho, QOTD, Telnet, NTP, DHCP (Kind-of), Finger, IMAP, SNMP, IRC, POP, IMAPS, HTTPS, POPS, RTSP, NNTP.rnrn== Eksterne links ==rn*Ofte stillede sp�rgsm�l om netv�rk

Slettet ting der er overf�rt til OSI-model


Christiania

var navnet p� Oslo fra 1624 til 1925. rn----rnChristiania, ogs� kendt som Det fri Christiania er praktisk talt en egen stat i hovedstaden K�benhavn.rnrnChristiania blev startet i 1971, da en gruppe hippier overtog en gammel forladt milit�r kaserne.rnI �revis pr�vede myndighederne at fjerne christianitterne, men det lykkedes aldrig.rnDet var kun muligt at komme ind p� omr�det via to indgange, og biler var ikke tilladt. I dag er Christianias bilpark p� omkring 300 biler, der dog stadig ikke parkeres p� omr�det, men i det omkringliggende kvarter, Christianshavn.rnrnChristiania er bedst kendt for sin Pusher Street, hvor specielt hash forhandles �benlyst. Internt p� Christiania opfattes hash ikke som et forbudt rusmiddel. Dette har f�rt til flere konfrontationer med politiet og en r�kke politirazziaer, hvor der typisk konfiskeres st�rre kontantbel�b, h�lervarer og i enkelte tilf�lde v�ben. Der holdes dog en vis selvjustits over for h�rde stoffer. Hashhandlen udg�r en v�sentlig del af den specielle Christiania-�konomi, og mange christianitter er med tiden blevet afh�ngige af denne tilf�rsel af penge udefra, hvilket vanskeligg�rer kontrollen med hashhandlens st�rrelse. Hashhandlen styres i det v�sentlige af ikke-christianitter, specielt rockerbanderne Bandidos og Hell's Angels, samt deres st�ttegrupper.rnrn==Link==rn* Christiania hjemmeside


DK5 50

DK5rn50-59 Naturvidenskab og matematik. Antropologi og etnografirn:50 Naturvidenskab i alm. rn::50.1 Naturen og mennesket rn::50.2 Naturforhold i alm. rn::50.21 Enkelte omr�der, lande og lokaliteter (underdelt geografisk)

Wikified


DK5 51

DK5rn50-59 Naturvidenskab og matematik. Antropologi og etnografirn:51 Matematikrn::51.1 Aritmetik og algebrarn::51.2 Matematiske tabellerrn::51.3 Analyse. M�ngdel�rern::51.4 Sandsynlighedsregning. Matematisk statistikrn::51.5 Geometrirn::51.8 Regning


DK5 52

DK5rn50-59 Naturvidenskab og matematik. Antropologi og etnografirn:52 Astronomi og astrofysikrn::52.1 Sf�risk astronomi. Praktisk astronomirn::52.2 Kronologi. Almanakkerrn::52.3 Himmelmekanik (celest mekanik)rn::52.4 Solsystemet. Rumforskningrn::52.7 Stellarastronomi. Radioastronomi


DK5 53

DK5rn50-59 Naturvidenskab og matematik. Antropologi og etnografirn:53 Fysik og kemirn::53.1 Teoretisk fysikrn::53.2 Materiens fysik. Fysisk kemirn::53.3 Mekanikrn::53.4 Akustikrn::53.5 Varmel�rern::53.6 Optik i alm. Geometrisk optikrn::53.7 Enkelte emner af fysisk optikrn::53.8 Elektricitetsl�re. Magnetisme


DK5 54

DK5rn50-59 Naturvidenskab og matematik. Antropologi og etnografirn:54 Kemirn::54.1 Uorganisk kemirn::54.5 Organisk kemi


DK5 55

DK5rn50-59 Naturvidenskab og matematik. Antropologi og etnografirn:55 Geologi og geofysikrn::55.1 Fysisk geografi, geofysik og geomorfologi i alm.rn::55.2 Mineralogi. Petrografirn::55.3 Tektonisk geologi og dynamisk geologirn::55.4 Historisk geologi (stratigrafi)rn::55.5 Pal�ontologirn::55.6 Danmarks geologi og pal�ontologi i alm.rn::55.7 Andre landes geologi og pal�ontologi i alm. (underdelt geografisk)rn::55.8 Meteorologi. Klimatologirn::55.9 Oceanografi. Limnografi


Nyhedsgruppe

es:NewsgrouprnrnNyhedsgrupper er diskussionsfora p� internettet, der er delt op i forskellige kategorier. Med en nyhedsgruppeklient s�som Outlook Express, Netscape eller Mozilla kan man via en nyhedsgruppe-server hente en gruppeliste over alle diskussionsfora. Man kan s� abonnere p� grupper man �nsker at l�se og �nsker at deltage i ved at skrive e-mail lignende indl�g.rnrnHvis man ikke fra sin internetudbyder (ISP) har f�et en nyhedsgruppeserveradresse, kan nyhedsgrupperne ogs� ses med en browser, gennem eksempelvis http://groups.google.com/rnrnNyhedsgrupper sendes via internet data protokollen NNTP. Underst�tter en browser nyhedsgrupper, kan en nyhedsgruppe-URL anvendes: for eksempel "nntp://dk.videnskab".rnrn==Eksterne internetadresser==rn*Usenet.dk er WWW-stedet, hvor al relevant information om nyhedsgrupper er samlet, specielt i forhold til de danske nyhedsgrupperrn*Google: Internetvejledningerrn*Google: Usenet-newsgroupsrn*Google: Usenet-klienterrn*Mozillarn* nntp://dk.videnskab

diskussionfora -> diskussionsfora


Sandra Bullock

Bullock en:Sandra BullockrnrnSandra Annette Bullock (f. 1964), amerikansk skuespiller. rnrnHun er f�dt 26. juli 1964 i Washington D.C., USA.rnrn==Film ==rn* 2000 Miss Congeniality Gracie rn* 1999 Forces of Nature Sarah rn* 1998 Prince of Egypt, The Miriam (voice) rn* 1997 Speed 2rn* 1996 Time to Killrn* 1995 The Net,rn* 1994 Speedrn* 1993 Demolition Manrn* 1992 When the Party's Over Amanda rn* 1991 Love Potion No. 9rn* 1990 Lucky/Chancesrn* 1989 Preppie Murderrn* 1987 Hangmenrnrn----rn===Links ===rn* http://www.sandra.comrn* http://www.sandra-bullock.org/


Jim Carrey

Jim Carrey (f. 1962) er en amerikansk skuespiller. Han blev f�dt d. 17. januar, 1962 i Newmarket, Ontario, Canada, og hans rigtige navn er James Eugene Carrey.rnrn=== Biografi ===rnMed de infantile �Ace Ventura�-farcer skabte canadiske James Eugene Carrey sig sin egen niche, hvor han med sine spastiske tics og sp�ndende motoriske paradokser fusionerede det platte med noget endnu plattere. Film som "The Mask" (1994) og "Dum og dummere" (1994) gjorde ham is�r popul�r hos det unge biografpublikum, der elskede hans overgearede, meget fysiske stil.rnrnAllerede i 1992 havde Carrey vist mere seri�se takter i tv-filmen �Maple Drive�, og med sit fremragende spil i �The Truman Show� (1998) blev han anerkendt som formfuldendt skuespiltalent. Hans pr�station som komikeren Andy Kaufman i Milos Formans "Man On The Moon" (1999) var ogs� uovertruffen. rnrnJim Carrey forlod skolen som 16-�rig. Han var en kort overgang gift med Lauren Holly og har nusset Renee Zellwegers t�er siden deres f�lles medvirken i �Jeg, mig & Irene� (2000). rnrn=== FILMOGRAFI ===rn* 2001 The Majestic rn* 2000 Grinchen - Julen er stj�let (How The Grinch Stole Christmas)rn* 2000 Jeg, mig & Irene (Me, Myself & Irene)rn* 1999 Man On The Moonrn* 1998 The Truman Showrn* 1997 Fuld af l�gn (Liar Liar)rn* 1995 Ace Ventura - n�r naturen kalder (Ace Ventura - When Nature Calls)rn* 1995 Batman Foreverrn* 1995 Hybridmanden (The Cable Guy)rn* 1994 Ace Ventura - detektiv (Ace Ventura: Pet Detective)rn* 1994 Dum og dummere (Dumb and Dumber)rn* 1994 The Maskrn* 1989 Jordiske piger er nemme (Earth Girls Are Easy)rn* 1989 Pink Cadillacrn* 1988 D�dsspillet (The Dead Pool)rn* 1986 Peggy Sue blev gift (Peggy Sue Got Married)rn* 1985 Once Bitten

layout


N�stved

har v�ret kendt for Gardehusarerne, men de er flyttet til Vordingborg. N�stved er ogs� en meget kendt handelsby.rnrn===Sev�rdigheder===rn* Gavn� Slot med en stor flot park, og en samling af brandbiler.rn* Sus�en som l�ber gennem N�stved.rnrnBeliggenhed: Danmark, Sj�lland, Storstr�ms amtrnrnSt�rrelse: 200 km2rnrnAntal indbyggere: 46.536rnrn==Eksterne links==rn* http://www.naeskom.dkrn* http://www.naestved.dk

Stort v i Vordingborg m.m.


Tim Burton

BurtonrnTim Burton er en kendt filmproducent.rnrnF�dselsdag: 25. august 1958 i Burbank i Californien.rnrn== Film han har lavet ==rn* Planet of the Apesrn* Sleepy Hollowrn* batman1rn* Mars Attacksrn* Edward Scissorhandsrn* Ed Woodrn* Beetlejuice


Informatik Assistent

En uddannelse som blive lavet helt tilbage i 1990-1992 stykker.rnrnUddannelsen bliv lavet p� baggrund af Arbejdsgiveren syntes der manglede nogle Edb-folk som kunne snakke med de h�j uddannet Edb-folk og de almindelig bruger som ikke kendte til edb. (En form for tolk mellem dem)rnDenne uddannelse blive s� lavet i samarbejde med Uddannelse n�vnet og ArbejdsgivernernrnUddannelsen kunne ogs� v�re et springbr�t for dem som evt. ogs� gerne vil videre inden for Edb, og blive Datamatiker eller Datanom


Kevin Costner

CostnerrnF�dt: 18. januar, 1955 (Lynwood, Californien, USA) rnrnSkuespiller og Producentrnrn* 2002 Dragonflyrn* 2001 3000 Miles To Gracelandrn* 2000 For Love Of The Gamern* 2000 Knock Outrn* 2000 Thirteen Days Produktion,rn* 1999 Brevet i flasken (Message in a Bottle)rn* 1999 For Love of the Gamern* 1997 The Postman Instruktionrn* 1996 Tin Cuprn* 1995 Waterworldrn* 1994 The Warrn* 1994 Wyatt Earprn* 1993 A Perfect Worldrn* 1992 Bodyguardrn* 1991 JFKrn* 1991 Robin Hood - de fredsl�se (Robin Hood: Prince of Thieves)rn* 1991 Truth or Dare - in bed with Madonna rn* 1990 Danser med ulve (Dances with Wolves)rn* 1990 Revenge - h�vnens pris (Revenge)rn* 1989 Field of Dreamsrn* 1988 En sikker vinder (Bull Durham)rn* 1987 De uovervindelige (The Untouchables)rn* 1987 Ingen vej tilbage (No Way Out)rn* 1986 Sizzle Beach (Sizzle Beach, U.S.A.)rn* 1985 Farvel til Kliken (Fandango)rn* 1985 Fuld fart over feltet (American Flyers)rn* 1985 Silveradorn* 1984 The Gunrunnerrn* 1983 Bord til fem (Table for Five)rn* 1983 Gensyn med vennerne (The Big Chill)rn* 1983 Stacy's Knightsrn* 1982 Francesrn* 1982 Natholdet (Night Shift)

indrammet f�dselsdatoen


18. januar

Januar en:January 18 eo:18-a de januaro es:18 de enero fr:18-janvier nl:18 januari no:18. Januar pl:18 stycznia sv:18 januarirnrn18. januar er dag 18 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 347 dage tilbage af �ret (348 i skud�r).rnrnPriscas dag. Prisca var en romersk jomfru p� 13 �r, der blev kastet for l�verne. De ville dog ikke g�re hende noget, s� hun m�tte i stedet halshugges.rnrnBegivenhederrn*1743 - Et kgl. reskript til K�benhavns magistrat bestemmer, at h�ndv�rkerdrenge ikke m� bruges i krigstjeneste f�r de er udl�rte.rn*1778 - James Cook er den f�rste europ�er som opdager Hawaii, han navngiver dem "Sandwich Islands."rn*1798 - Frankrig sk�rper krigskursen over for England. Frankrig besluttede, at alle skibe (ogs� neutrale) der blev opbragt af franske kaperskibe, og medf�rte den mindste smule engelsk gods, skulle prised�mmes, s� b�de skib og ladning gik tabt.rn*1911 - Med en dobbeltd�kker lander amerikaneren Eugene B. Ely som den f�rste nogensinde med et fly p� d�kket af et skib - et marinefart�j.rn*1945 - Apollo-teatret i K�benhavn bliver spr�ngt i luften ved tysk schalburgtage, kontrasabotage, som tyskerne kaldte det.rn*1957 - Den f�rste nonstop flyvning Jorden rundt foretages. Under kommando af generalmajor Archie J. Old gennemf�rte en Boeing B-52 Stratofortress den f�res nonstop jordomflyvning. Flyvetiden var p� 45 timer og 19 minutter for de ca. 39.000 km.rn*1961 - Historiens mindste valgsejr vindes i Zanzibar, da det fro-Shiraziske Parti vinder hele valget med kun �n stemmes flertal.rn*1973 - Tom Bogs genvinder europamesterskabet i mellemv�gtsboksning ved at pointbesejre franskmanden Bettini.rn*1979 - Gr�nland vedtager at gennemf�re hjemmestyre.rn*1980 - Alm�broen nord for G�teborg i Sverige styrter sammen.rn*1983 - Under en voldsom storm bliver det 250 kvadratmeter store og to tons tunge tag p� bygningen mellem Slotskirken og Christiansborg i K�benhavn bl�st af.rn*1991 - Om natten affyrer Irak 12 scud-missiler mod Israel - de f�rste efter de allierede bombeangreb mod Irak natten f�r.rn*1993 - Et regionaltog st�der sammen med et rangerende godstog en halv kilometer syd for N�stved station. En DSB-funktion�r blev dr�bt og 4 passagerer kv�stet.rn*2001 - Congos pr�sident Laurent Kabila bliver dr�bt under et attentat i pr�sidentpaladset i hovedstaden Kinshasa.rnrnF�dtrn*1782 - Daniel Webster, statsmand.rn*1892 - Oliver Hardy, skuespiller.rn*1904 - Cary Grant, (Archibald Leach) skuespiller, i Bristol, England. D�d 1986.rn*1913 - Danny Kaye, skuespiller. D�d 1987.rn*1955 - Kevin Costner amerikansk skuespiller.rnrnD�dsfaldrn*1936 - Rudyard Kipling, britisk forfatter.rnrn----rnSe ogs�: rnrn17. januar - 19. januar - 18. december - 18. februar - liste med alle dage rnrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

en halv km -> en halv kilometer ("km" helst kun efter talangivelser)


Protokol

rn#En netv�rksprotokol er en protokol, der specificerer et s�t regler, hvormed computere kan kommunikere med hinanden.rnrnDe mest brugte protokoller til computernetv�rk er:rnrn* TCP/IPrn* IPX/SPXrn* Netbios

protokoler -> protokoller


Storstr�ms amt

Beliggenhed : Syd�st Danmarkrnrn St�rrelse : 3,397 km�rnrn Indbyggerantal : 259,106 rnrn== Medh�rende byer ==rnrn*Faksern*Flads�rn*Holebyrn*Holmegaardrn*H�jrebyrn*Langeb�krn*Mariborn*M�nrn*N�rre Alslevrn*Nyk�bing Falsterrn*Nakskovrn*N�stvedrn*Nystedrn*Pr�st�rn*Ravnsborgrn*R�dbyrn*R�nnedern*Rudbjergrn*Saksk�bingrn*Stubbek�bingrn*Sus�rn*Stevnsrn*Sydfalsterrn*Vordingborgrnrn== Links ==rnrn* Storstr�ms Amt hjemmeside

*[[Sydfalster]] var en by, s� jeg har selv sat den tilbage mvh Brian


Km�

cuadrado de:Quadratkilometer nl:Vierkante kilometer sv:Kvadratkilometer en:Square_kilometrernrnkm2= kvadratkilometerrnrnrn1 km2 er det samme som: rn* et omr�de af et kvadrat med 1 kilometer p� hver sidern* 1.000.000 m2rn* 100 hektarerrn* 0,386102 kvadrat mil (amerikanske mil)rnrnrn== link ==rn*Omregner

kvadrat Kilometer -> kvadratkilometer ; 1,000,000 -> 1.000.000


DK5 56

DK5rn50-59 Naturvidenskab og matematik. Antropologi og etnografirn:56 Biologirn::56.1 �kologi. Biogeografirn::56.2 Alm. og sammenlignende anatomirn::56.3 Alm. og sammenlignende fysiologirn::56.4 Formering i alm.rn::56.5 Udviklingsl�re i alm.rn::56.6 Arvelighedsl�re i alm.rn::56.9 Mikrobiologi i alm.


DK5 57

DK5rn50-59 Naturvidenskab og matematik. Antropologi og etnografirn:57 Botanikrn::57.1 Almindelig botanikrn::57.2 Danmarks flora i alm.rn::57.3 Andre landes flora i alm. (underdelt geografisk)rn::57.4 Sporeplanter i alm.rn::57.5 Mosser og bregnerrn::57.6 Fr�planter i alm.rn::57.7 N�genfr�edern::57.8 D�kfr�ede

Wikified


DK5 58

DK5rn50-59 Naturvidenskab og matematik. Antropologi og etnografirn:58 Zoologirn::58.2 Danmarks fauna i alm.rn::58.3 Andre landes fauna i alm. (underdelt geografisk)rn::58.4 Hvirvell�se dyrrn::58.5 Hvirveldyr i alm.rn::58.6 Fiskrn::58.7 Padder og krybdyrrn::58.8 Fuglern::58.86 Danmarkrn::58.87 Andre lande (underdelt geografisk)rn::58.9 Pattedyr

Wikified


DK5 59

DK5rn50-59 Naturvidenskab og matematik. Antropologi og etnografirn:59 Antropologi i alm. Etnografirn::59.1 Fysisk antropologi (somatologi)rn::59.5 Kulturantropologi. Etnografirn::59.51 Asiatiske folkrn::59.52 Europ�iske folkrn::59.53 Afrikanske folkrn::59.55 Amerikanske folkrn::59.56 Latinamerikanske folkrn::59.58 Australske og oceaniske folkrn::59.59 Arktiske folk

Wikified


DK5 60

DK5rn60-69 Praktiske fag. L�gevidenskabrn:60 Teknik i alm.rn::60.1 Virksomhedsledelse i alm. Organisationsteorirn::60.11 Virksomheds�konomi i alm.rn::60.13 Personaleadministration. Arbejdspsykologirn::60.15 Operationsanalyse og systemanalyse i alm.rn::60.16 Produktionsstyring i alm.rn::60.2 Materiall�re og materialpr�vning i alm.rn::60.8 Patenter og varem�rkerrn::60.9 Teknikkens og industriens historie

Wikified


DK5 61

DK5rn60-69 Praktiske fag. L�gevidenskabrn:61 L�gevidenskab. Sundhedrn::61.01 L�geetik og L�gepsykologi. Patientpsykologirn::61.09 Medicinens historie i alm.rn::61.1 Menneskets anatomirn::61.2 Menneskets fysiologirn::61.3 Hygiejne og sundhedsplejern::61.4 Sundhedsv�sen. Socialmedicinrn::61.44 Arbejdsmilj�rn::61.5 Terapi. Farmakologirn::61.55 Farmakologi. Farmakoterapirn::61.6 Patologi (sygdommene og deres behandling)rn::61.7 Sygepleje og hospitalsv�senrn::61.72 Hospitalsv�senrn::61.8 Odontologi og dentistik

Wikified


DK5 62

DK5rn60-69 Praktiske fag. L�gevidenskabrn:62 Maskinl�re. Varmeteknik. Elektroteknikrn::62.01 Energiteknik i alm.rn::62.1 Varmeteknik. Belysningsteknik. Trykluftteknik. K�leteknikrn::62.2 Maskinteknikrn::62.3 Elektroteknik. Elektronikrn::62.4 Midler til at holde luftarter og v�sker i bev�gelsern::62.5 V�rkt�j. V�rkt�jsmaskinerrn::62.6 Milit�rteknik. Krigsf�relsern::62.7 Transportmidler i alm.rn::62.8 Transportmidler p� vandetrn::62.9 Transportmidler i luften

Wikified


IMAP

st� for Internet Message Access Protocol.rnBlev tidligere kaldt for Interactive Mail Access Protocol.rnrnDen bruges til at f� tilgang til en E-mail-server. Den er p� mange m�der bedre end POP3.rnrnDer findes andre email protokoller s� som SMTP og POP3.rnrn==Eksterne adresser==rn*Internet Message Access Protocol - version 4rev1, original RFC2060


DK5 63

DK5rn60-69 Praktiske fag. L�gevidenskabrn:63 Landbrug. Skovbrug. Havebrug. Fiskerirn::63.01 Landbrugets �konomi (makro�konomien)rn::63.012 Landbrugets strukturforholdrn::63.013 Enkelte bedrifters �konomirn::63.014 Handel og produktion i internationalt perspektivrn::63.08 Landbrugets historie og nuv�rende forhold i andre lande (underdelt geografisk)rn::63.09 Landbrugets historie og nuv�rende forhold i Danmarkrn::63.1 Jordbrugsl�rern::63.2 Kulturplanternes sygdomme og skadedyr i alm. Ukrudtrn::63.3 Plantekulturrn::63.4 Skovbrugrn::63.5 Gartneri og havebrugrn::63.519 Havearkitekturens historiern::63.6 Husdyrbrugrn::63.7 Mejeribrugrn::63.8 Insektavl. Biavlrn::63.9 Erhvervsfiskeri og Erhvervsjagt

Wikified


DK5 64

DK5rn60-69 Praktiske fag. L�gevidenskabrn:64 Hjem og husholdningrn::64.1 Madlavningrn::64.2 Bordd�kning. Anretning. Selskabelighedrn::64.4 Stuedyrrn::64.5 Boligindretningrn::64.6 H�ndarbejdern::64.7 Hjemmets �konomirn::64.8 Vask og reng�ringrn::64.9 Hotel- og restaurationsv�sen

Wikified


DK5 65

DK5rn60-69 Praktiske fag. L�gevidenskabrn:65 Handel og samf�rdsel. S�fartrn::65.1 Varekundskab i alm.rn::65.12 Forbrugerpolitik og Forbrugerinformation i alm.rn::65.2 Regnskabsf�ring i alm.rn::65.3 Kontorteknikrn::65.4 Kontorhuse. Kontorindretningrn::65.5 Afs�tnings�konomirn::65.6 Reklamern::65.7 M�l og v�gt. Metrologirn::65.8 Trafik og transport i alm.rn::65.82 Vejtrafikrn::65.83 Lufttrafikrn::65.84 Skinnetrafik. Jernbanetrafikrn::65.85 Postv�sen og telegrafv�sen i alm.rn::65.86 Postv�senrn::65.87 Telekommunikation i alm. Telegrafv�sen og telefonv�senrn::65.89 Filatelirn::65.9 S�fart og navigation

Wikified


DK5 66

DK5rn60-69 Praktiske fag. L�gevidenskabrn:66 Kemisk industrirn::66.1 Kemikaliefremstillingrn::66.2 Silikatindustri. M�rtelstofferrn::66.3 Metallurgi og metall�rern::66.4 Spr�ngstoffer og pyroteknikrn::66.5 Br�ndstoffer og forbr�ndingsprocesserrn::66.6 Farveindustri og lakindustri. Blegemidler o.l.rn::66.7 Animalske og vegetabilske olier og fedtstoffer. Voksarterrn::66.8 Levnedsmiddelindustri. Teknisk biokemi i alm.rn::66.9 Plastindustri. Kunststoffer


DK5 67

DK5rn60-69 Praktiske fag. L�gevidenskabrn:67 Mekaniske industrierrn::67.1 Metalbearbejdningrn::67.2 Jernbearbejdning og st�lbearbejdningrn::67.3 Anden metalindustrirn::67.4 Tr�industrirn::67.5 L�derindustrirn::67.6 Papirindustrirn::67.7 Tekstilindustrirn::67.8 Gummiindustrirn::67.9 Andre mekaniske industrier


DK5 68

DK5rn60-69 Praktiske fag. L�gevidenskabrn:68 H�ndv�rkrn::68.1 Finmekanikrn::68.2 Smedeh�ndv�rkrn::68.5 Snedkerh�ndv�rk. M�belindustrirn::68.6 Skomagerh�ndv�rkrn::68.7 Sadelmagerh�ndv�rkrn::68.8 Bekl�dningsfagenern::68.9 Andre h�ndv�rk


DK5 69

DK5rn60-69 Praktiske fag. L�gevidenskabrn:69 Byggeteknikrn::69.1 Geoteknik. Arbejder i jord og klippern::69.2 Husbygning i alm.rn::69.3 Bygningsarbejderrn::69.4 Malerarbejde. Glarmesterarbejde. Installationsarbejderrn::69.5 Vandbygningrn::69.6 Vejbygning og jernbanebygning. Anl�g af flyvepladserrn::69.7 Brobygningrn::69.8 Teknisk hygiejnern::69.87 Forurening og forureningsbek�mpelsern::69.9 Bjergv�rksdrift og minedrift

Wikified


21. �rhundrede

Jahrhunderen:21st centuryeo:21-a jarcentonl:21e eeuwpl:XX wiekrn20. �rhundrede - 21. �rhundrede - 22. �rhundrede - andre �rhundrederrn----rn----rnrnrn1990'ernern1990rn1991rn1992rn1993rn1994rn1995rn1996rn1997rn1998rn1999rnrn2000'ernern2000rn2001rn2002rn2003rn2004rn2005rn2006rn2007rn2008rn2009rnrn2010'ernern2010rn2011rn2012rn2013rn2014rn2015rn2016rn2017rn2018rn2019rnrn2020'ernern2020rn2021rn2022rn2023rn2024rn2025rn2026rn2027rn2028rn2029rnrn2030'ernern2030rn2031rn2032rn2033rn2034rn2035rn2036rn2037rn2038rn2039rnrn2040'ernern2040rn2041rn2042rn2043rn2044rn2045rn2046rn2047rn2048rn2049rnrn2050'ernern2050rn2051rn2052rn2053rn2054rn2055rn2056rn2057rn2058rn2059rnrn2060'ernern2060rn2061rn2062rn2063rn2064rn2065rn2066rn2067rn2068rn2069rnrn2070'ernern2070rn2071rn2072rn2073rn2074rn2075rn2076rn2077rn2078rn2079rnrn2080'ernern2080rn2081rn2082rn2083rn2084rn2085rn2086rn2087rn2088rn2089rnrn2090'ernern2090rn2091rn2092rn2093rn2094rn2095rn2096rn2097rn2098rn2099rnrn2100'ernern2100rn2101rn2102rn2103rn2104rn2105rn2106rn2107rn2108rn2109rnrnrnrn----rnDet 21. �rhundrede best�r af �rene 2001 til 2100.

en:


Spil

de:Spiel eo:Ludo es:Juego fr:Jeux nl:Spel pl:Gra sv:SpelrnrnIgennem hele menneskets historie, har man spillet spil. Man har gjort det mest for at underholde sig selv. Men spil er ogs� en form for selverkendelse, og en m�de at l�re b�rn og andre v�rdi i livet.rnrnSpil kan foretages alene, men foretages mest sammen med 1 eller flere andre spillere. Filosoffen David Kelley, skrev i Art of Reasoning, "definer spillet som en form for reaktion ud fra nogle givne regler, som beskriver et m�l som man skal n�."rnrnDer findes mange typer spilrnrn== Typer spil ==rn* Actionrn* Br�tspilrn* Computerspilrn* Kasino spilrn* Kortspilrn* Rollespilrn* Skydespilrn* StrategispilrnrnSe ogs� Underholdning

tilf�jet computerspil samt alfabetisk ordnet listen...


England

en:England eo:Anglio pl:AngliarnrnEngland er en del af Storbritannien som i�vrigt best�r af Skotland, Wales og Nordirland samt en r�kke mindre �er.rnrnRegent: Dronning Elizabeth IIrnrnHovedstad: London 7.230.000 indbyggere (1995)rnrnAndre byerrn* Birminghamrn* Leedsrn* Glasgowrn* Sheffieldrn* Bradfordrn* Liverpoolrn* Edinburgh i Skotlandrn* Manchesterrn* BristolrnrnReligionrn* protestanter 53,4%rn* anglikanere 43,5%rn* presbyterianere 4,5%rn* metodister 2,2%rn* romersk katolske 9,8%rn* ortodokse 1%rn* andre kristne grupper 1,7%rn* muslimer 2,6%rn* hinduer 0,6%rn* sikher 0,5%rn* j�der 0,5%rn* andre, samt ateister 29,9%rnrnSe ogs� Storbritannien


K�benhavns Zoo

K�benhavns Zoo er en af Europas �ldste zoologiske haver. Den blev grundlagt af ornitologen Niels Kj�rb�lling. Han fik overdraget Prinsesse Vilhelmines Have af overdirektoratet. De f�rste dyr, som havens g�ster kunne beskues ved �bningen i 1859, var �rne, h�ns, �nder, ugler, kaniner, en r�v, en s�l i et badekar og en skildpadde i en spand.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

stavning manglede s


Vordingborg

Danmark, Sj�lland, Storstr�ms amtrnrnSt�rrelse: 176 km2rnrnAntal indbyggere: 20.226rnrn== Links ==rn* Vordingborg hjemmeside

punktum fremfor , som skilletegn i antal indbyggere


DK5 70

DK5rn70-79 Kunst. Teater. Film. Musik. Spil. Idr�trn:70 Kunst i alm.rn::70.02 Konceptkunst, bodyart m.v. Kunstneriske blandingsformerrn::70.1 Kunstteori og kust�stetikrn::70.8 Kunstmuseer. Kunstsamlinger (underdelt geografisk)rn::70.9 Kunsthistorie i alm.rn::70.92 Enkelte lande (underdelt geografisk)rn::70.96 Danmark

Wikified


Jegind�

Jegind� er en lille � i den vestlige del af Limfjorden. �en er en del af Thyholm Kommune.rnrnSelve �en er cirka 6 kilometer lang og 3 kilometer bred. Den har ingen h�jdepunkter, skove, vandl�b eller s�er. Det samlede areal er p� 796 hektar, og indbyggertallet ligger p� cirka 540 indbyggere.rnrn�en har en kirke, en havn, en skole, et �ldrecenter, et missionshus og enkelte butikker som bank og k�bmand. Erhvervsm�ssigt drives der herudover kun fiskeri og landbrug.

wiki


DK5 71

DK5rn70-79 Kunst. Teater. Film. Musik. Spil. Idr�trn:71 Arkitekturrn::71.1 Arkitekturens historie i alm.rn::71.2 Enkelte lande (underdelt geografisk)rn::71.6 Danmarkrn::71.8 Kirkers og andre kultbygningers arkitektur og kunst (underdelt geografisk)rn::71.86 Danmarkrn::71.9 Bebyggelse (fysisk planl�gning)rn::71.95 Bebyggelsesgeografi og Bebyggelsehistorie (underdelt geografisk)rn::71.956 Danmarkrn::71.96 Enkelte arter af bebyggelsern::71.97 Landskabsplanl�gning og Landskabs�stetik

Wikified


DK5 73

DK5rn70-79 Kunst. Teater. Film. Musik. Spil. Idr�trn:73 Skulptur, skulpturelle installationer m.v.rn::73.1 Skulpturens historie i alm.rn::73.2 Enkelte lande (underdelt geografisk)rn::73.6 Danmark

Wikified


DK5 74

DK5rn70-79 Kunst. Teater. Film. Musik. Spil. Idr�trn:74 Malerkunst. Tegnekunstrn::74.1 Malerkunstens historie i alm.rn::74.2 Enkelte lande (underdelt geografisk)rn::74.6 Danmarkrn::74.9 Tegnekunstrn::74.91 Tegnekunstens historie i alm.rn::74.92 Enkelte lande (underdelt geografisk)rn::74.96 Danmark

Wikified


DK5 75

DK5rn70-79 Kunst. Teater. Film. Musik. Spil. Idr�trn:75 Grafisk kunst. Computerkunst. Videokunst. Fotografirn::75.09 Grafikkens historie i alm.rn::75.092 Enkelte lande (underdelt geografisk)rn::75.096 Danmarkrn::75.1 H�jtrykrn::75.2 Dybtrykrn::75.3 Plantrykrn::75.4 Computerkunstrn::75.5 Videokunstrn::75.6 Plakatkunstrn::75.7 Fotografirn::75.74 Fotografiske billedv�rkerrn::75.7408 Fotografiens emner, motiver, symboler og genrerrn::75.79 Fotografiens historie (underdelt geografisk)rn::75.8 Smalfilmrn::75.9 Reprografi i alm. Fotokopiering

Wikified


DK5 76

DK5rn70-79 Kunst. Teater. Film. Musik. Spil. Idr�trn:76 Kunsth�ndv�rk. Kunstindustri. Antikviteterrn::76.09 Folkekunstens historie i alm. (underdelt geografisk)rn::76.1 Dekoration. Ornamentikrn::76.2 Keramisk kunst. Glaskunst og mosaikkunst. Stukkunstrn::76.3 Metalsmedekunstrn::76.4 Tekstilkunstrn::76.5 Tr�sk�rerkunstrn::76.6 M�belkunstrn::76.7 Sk�ring i metal og andet materialern::76.8 L�derkunst og papirkunstrn::76.9 �vrige grene af kunsth�ndv�rket

Wikified


DK5 77

DK5rn70-79 Kunst. Teater. Film. Musik. Spil. Idr�trn:77 Teater. Film. Radio. Tvrn::77.09 Teaterhistorie i alm.rn::77.092 Enkelte lande (underdelt geografisk)rn::77.096 Danmarkrn::77.1 Teaterteknikrn::77.2 Marionetteater. Dukketeaterrn::77.3 Operarn::77.309 Operaens historie (underdelt geografisk)rn::77.3096 Danmarkrn::77.4 Balletrn::77.409 Ballettens historie (underdelt geografisk)rn::77.4096 Danmarkrn::77.5 Anden scenisk kunstrn::77.6 Film. Video (litteratur om levende billeder)rn::77.69 Filmens historie (underdelt geografisk)rn::77.696 Danmarkrn::77.7 Spillefilm (levende billeder m. fiktiv handling)rn::77.8 Radioudsendelser (produktion og dramatik)rn::77.9 Tv-udsendelser (produktion og dramatik)

Wikified


DK5 78

DK5rn70-79 Kunst. Teater. Film. Musik. Spil. Idr�trn:78 Musikrn::78.1 Musikteorirn::78.2 Musikud�velse. Musikinstrumenterrn::78.3 Musikalier (nodetryk) og musikoptagelserrn::78.3 Antologier af vokal- og instrumentalmusik. V�rker med ubestemt eller blandet bes�tningrn::78.4 Instrumentalmusik (undtagen musik for tangentinstrument solo)rn::78.5 Instrumentalmusik for tangentinstrumenterrn::78.6 Vokalmusikrn::78.7 Folkemusik. Blues. Jazz. Beat. Viser. Evergreens. Schlagerern::78.8 Scenisk musikrn::78.9 Musikhistoriern::78.902 Folkemusik (uanset periode og land) (underdelt geografisk)rn::78.903 Instrumentalmusikrn::78.904 Vokalmusikrn::78.906 Blues. Jazz. Rock. Viser. Underholdningsmusik (uanset periode og land)rn::78.91 Enkelte perioder af musikhistorienrn::78.92 Enkelte lande (underdelt geografisk)rn::78.96 Danmark

Wikified


DK5 79

DK5rn70-79 Kunst. Teater. Film. Musik. Spil. Idr�trn:79 Forlystelser. Spil. Idr�trn::79.1 Offentlige forlystelserrn::79.2 Dansrn::79.3 Legern::79.4 Spilrn::79.5 Gymnastik i alm.rn::79.6 Idr�trn::79.7 Boldspilrn::79.8 Sejlsport. Motorsport. Flyvesportrn::79.9 Jagt. Skydning. Sportsfiskeri


DK5 80

DK5rn80-89 Litteratur. Sprogrn:80 Litteraturteori og litteraturforskning i alm.rn::80.1 Litteraturteorirn::80.15 Stilistik i alm.rn::80.8 Retorik. Opl�sning. Litter�r teknik i alm.rn::80.9 Metrik. Prosodi


DK5 81

DK5rn80-89 Litteratur. Sprogrn:81 Litteraturhistoriern::81.01 B�rne- og ungdomslitteraturens historie i alm.rn::81.08 Enkelte emner og motivers litteraturhistoriern::81.09 Enkelte digtarters litteraturhistorie i alm.rn::81.1 Enkelte perioderrn::81.2 Fransk og andre romanske sprogs litteraturhistoriern::81.26 Italiensk litteraturhistoriern::81.27 Spansk litteraturhistoriern::81.28 Portugisisk litteraturhistoriern::81.3 Engelsk, australsk og canadisk litteraturhistoriern::81.38 Amerikansk litteraturhistoriern::81.4 Tysk og andre germanske sprogs litteraturhistoriern::81.47 Hollandsk litteraturhistoriern::81.5 Nordisk litteraturhistoriern::81.51 Norr�n litteraturhistoriern::81.53 Islandsk litteraturhistoriern::81.54 F�r�sk litteraturhistoriern::81.55 Norsk litteraturhistoriern::81.6 Dansk litteraturhistoriern::81.61 Oldtiden og middelalderenrn::81.62 Det 16. og 17. �rhundredern::81.63 1700-1870rn::81.64 1870-1930rn::81.65 1930-1999rn::81.66 Det 21. �rhundredern::81.67 B�rne- og ungdomslitteraturens historie i Danmarkrn::81.68 Enkelte emner og motiver i den danske litteraturrn::81.69 Enkelte digtarters historie i Danmarkrn::81.7 Svensk litteraturhistoriern::81.8 �vrige indoeurop�iske sprogs litteraturhistoriern::81.841 Russisk litteraturhistoriern::81.9 Ikke-indoeurop�iske sprogs litteraturhistorie

Wikified


DK5 85

DK5rn80-89 Litteratur. Sprogrn:85 Norsk og anden nordisk sk�nlitteraturrn::85.1 Norr�n sk�nlitteraturrn::85.2 Norr�n sk�nlitteratur i overs�ttelsern::85.3 Islandsk sk�nlitteraturrn::85.4 F�r�sk sk�nlitteraturrn::85.9 Antologier fra flere nordiske sprog

Wikified


DK5 88

DK5rn80-89 Litteratur. Sprogrn:88 �vrige sprogs sk�nlitteraturrn::88.61 Russisk sk�nlitteratur

Wikified


DK5 89

DK5rn80-89 Litteratur. Sprogrn:89 Sprogvidenskabrn::89.01 Lingvistik i alm.rn::89.012 Grammatik i alm.rn::89.1 Gr�sk og latinrn::89.2 Romanske sprog. Franskrn::89.26 Italienskrn::89.27 Spanskrn::89.28 Portugisiskrn::89.3 Engelskrn::89.4 Germanske sprog. Tyskrn::89.47 Hollandskrn::89.5 Nordiske sprogrn::89.51 Norr�ne sprog i alm.rn::89.53 Islandskrn::89.54 F�r�skrn::89.55 Norskrn::89.6 Danskrn::89.61 Sproghistoriern::89.62 Grammatikrn::89.66 Dialekter og gruppesprog. Slangrn::89.68 Navneforskningrn::89.699 Dansk som fremmedsprogrn::89.7 Svenskrn::89.8 �vrige indoeurop�iske sprogrn::89.84 Slaviske sprogrn::89.9 Ikke-indoeurop�iske sprog

Wikified


DK5 90

DK5rn90-99 Historiern:90 Historie i alm. (politisk og kulturel)rn::90.1 Kulturhistorie i alm.rn::90.7 Historieforskningens historie, teorier og metoderrn::90.72 Ark�ologisk forskninghistorie, -teknik og -metoderrn::90.8 Historiske hj�lpevidenskaber

Wikified


DK5 91

DK5rn90-99 Historiern:91 Enkelte historiske perioderrn::91.1 Forhistorisk tidrn::91.15 Norden og Danmark (indtil ca. 1000)rn::91.157 Enkelte lokaliteterrn::91.18 Runologirn::91.2 Oldtidens historie (verdenshist. og den antikke verden indtil ca. 476)rn::91.3 Den gr�ske og romerske oldtids ark�ologi og kunstrn::91.4 Den gr�ske og romerske oldtids historie og kulturhistoriern::91.6 Middelalderens historie (verdenshist. ca. 476-1453)rn::91.7 Den nyere tids historie (verdenshist. ca. 1453-1815)rn::91.8 Det 19. �rhundredes historie (verdenshist. ca. 1815-1914)rn::91.9 Det 20. �rhundredes historiern::91.91 1. verdenskrigrn::91.92 Mellemkrigstidenrn::91.93 2. verdenskrigrn::91.94 Efter 1945rn::91.945 Vesteuroparn::91.947 �steuroparn::91.95 Det 21. �rhundredes historiern::91.99 Havenes, bjergk�dernes og floddalenes historie (omr�der som ikke ligger inden for �n stats gr�nser)


DK5 94

DK5rn90-99 Historiern:94 Mellemeuroparn::94.1 Tysklandrn::94.2 Indtil 1815rn::94.3 1815-1918rn::94.4 1918-1913rn::94.41 1933-1945rn::94.42 1945-1990rn::94.43 Tiden efter 1990rn::94.5 �strigrn::94.7 Ungarnrn::94.9 Tjekkiet og Slovakiet

Wikified


DK5 95

DK5rn90-99 Historiern:95 Nordenrn::95.2 Vikingetidenrn::95.3 Norgern::95.5 Islandrn::95.6 Sverigern::95.9 Finland


DK5 96

DK5rn90-99 Historiern:96 Danmarkrn::96.1 Ca. 1000-1536rn::96.2 1536-1660rn::96.3 1660-1814rn::96.4 Det 19. �rhundredern::96.5 Tre�rskrigenrn::96.6 Krigen 1864rn::96.7 Det 20. �rhundredern::96.71 1940-1945rn::96.72 Tiden efter 1945rn::96.8 Det 21. �rhundredern::96.9 Slesvig-Holsten

Wikified


DK5 97

DK5rn90-99 Historiern:97 Andre europ�iske landern::97.1 Hollandrn::97.2 Belgienrn::97.3 Schweizrn::97.4 Spanienrn::97.5 Italienrn::97.6 Balkanlandenern::97.7 Gr�kenlandrn::97.8 Sydslavien (Jugoslavien)rn::97.9 Rusland og Sovjetunionen

Wikified


DK5 98

DK5rn90-99 Historiern:98 Andre verdensdelern::98.1 Asienrn::98.15 Middelhavslandene og Sortehavslandenern::98.2 Enkelte landern::98.23 Indienrn::98.28 Kinarn::98.29 Japanrn::98.3 Afrikarn::98.4 Enkelte landern::98.5 Amerikarn::98.6 Enkelte nordamerikanske og mellemamerikanske landern::98.61 Canadarn::98.63 USArn::98.66 Mellemamerikarn::98.67 Enkelte landern::98.7 Sydamerikarn::98.8 Enkelte landern::98.9 Australien og Oceanien

Wikified


DK5 99

DK5rn90-99 Historiern:99 Personalhistorie. Genealogirn::99.1 Biografiske samlingerrn::99.2 Universalbiografier og nationalbiografier (underdelt geografisk)rn::99.3 Faglige biografiske opslagsv�rker (underdelt systematisk)rn::99.4 Biografier af enkelte personerrn::99.7 Genealogirn::99.8 Stamtavler og anetavler, samlingerrn::99.9 Stamtavler og anetavler, enkelte sl�gterrn::99.94 Sl�gtshistorie

Wikified


DK5 49

DK5rn40-49 Geografi og rejser. Lokalhistoriern:49 Polarlandern::49.1 Arktisrn::49.3 Arktiske �errn::49.5 Antarktis

Wikified


DK5 82

DK5rn80-89 Litteratur. Sprogrn:82 Fransk sk�nlitteraturrn::82.6 Italiensk sk�nlitteraturrn::82.7 Spansk sk�nlitteratur

Wikified


DK5 83

DK5rn80-89 Litteratur. Sprogrn:83 Engelsk sk�nlitteraturrn::83.8 Amerikansk sk�nlitteratur

Wikified


DK5 92

DK5rn90-99 Historiern:92 Frankrigs historiern::92.1 Indtil 987rn::92.2 987-1589rn::92.3 1589-1789rn::92.4 1789-1815rn::92.5 1815-1870rn::92.6 1870-1918rn::92.7 1918-1945rn::92.8 Tiden efter 1945rn::92.9 Monacos historie

Wikified


DK5 93

DK5rn90-99 Historiern:93 Englands historiern::93.1 Indtil 1066rn::93.2 1066-1485rn::93.3 1485-1660rn::93.4 1660-1837rn::93.5 1837-1918rn::93.6 1918-1945rn::93.7 Tiden efter 1945rn::93.8 Irlands historiern::93.9 Skotlands historie

Wikified


�rstal

Et �rstal er et nummer der bruges til at angive et bestemt �r fra 1. januar til og med 31. december.rnrnMan kan s�ge direkte p� �rstallet. Dog skal �rstal f�r vor tidsregning efterf�lges af "f.kr." f.eks. 112 f.kr..rn----rnI Wikipedia er der beskrevet begivenheder fra mange �r, se �rti, �rhundreder og historie.

Uddybende forklaring


Komplekse tal

Definition: Til ethvert punkt i planen knytter der sig et abstrakt objekt a, dette a kaldes et "komplekst tal" eller et "drejet reelt tal". M�ngden C af komplekse tal indeholder de reelle tal som en delm�ngde beliggende p� de reelle tals akse. Sagt kort hvor et reelt tal har en st�rrelse/v�rdi har de komplekse tal udover st�rrelsen/v�rdien en retning. T�nk p� en vektor.