Bombast

Vattering; svulst, ordgyderi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bombastisk

Svulstig, h�jtravende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bombere

Hv�lve, bue.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boml�rke

Tr�l�rke (Bom = Baum, tysk).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bon

Anvisning; kvittering, nota.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bon mot

Vittig bem�rkning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bon sens

Sund fornuft.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bon ton

P�n omgangstone.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bona fide

I god tro, i bedste hensigt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonbon

Bolsje, slik, konfiture.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonbonniere

Bonbon-�ske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonhomie

Rarhed, skikkelighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonhomme

Brav, lidt ubegavet person.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonificere

Yde bonifikation.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Bonifikation

Godtg�relse, skadeserstatning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonitere

Bed�mme jords bonitet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonitet

Godhed, ydeevne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonjour

God dag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonne

Barnepige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonsoir

God aftenrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonus

Andel i firmas udbytte, ekstraudbytte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bonvivant

Levemand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boogie-woogie

Amerikansk dans til jazzmusik; jazzklaverstil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Booke

L�se eller reservere billet til hotel, fly og lignende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bookmaker

En, der driver bookmakeri eller bookmaking.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bookmaking

Privat totalisatorvirksomhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boom

Pludselig og voldsom kurs- og prisstigning p� b�rsen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bop

Jazzstil fra 1940'erne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bordel

Hus for prostituerede.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bordereau

Dokumentfortegnelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bordun

Dyb orgelstemme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boreal

Nordlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boreallys

Nordlys.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boreas

Nordenvinden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Borgerrepr�sentant

Byr�dsmedlem.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Borgerrepr�sentation

Byr�d.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Borneo

� p� 736.000 km2.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Bornere

Indskr�nke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bornert

Sn�versynet, indskr�nket.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bornerthed

Fordumsfuldhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bort

Rand, kant; diamantst�v.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Borussia

Preussen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boss

Chef, foresat.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bossa nova

Musikform, der er en blanding af brasiliansk folkemusik og jazz.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bossere

Modellere i voks, ler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Botanik

Plantel�rern----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Botaniker

En, der dyrker botanik.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Botanisere

Samle og studere planter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Botanisk

Plantem�ssig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Botanografi

Plantebeskrivelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Botin

Verdens �ldste eksisterende restaurant hedder Botin og ligger p� Cuchilleros 17 i Madrid, og er fra 1725.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Botrytisk

Klaseformet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Botulisme

Madforgiftning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boucanier

(Vestindisk) s�r�ver.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boudoir

En dames elegante, mindre v�relse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Bougainville

Australsk �. Del af Bismarck Arkipelag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bouillabaisse

Fransk for suppe af mange slags fisk og skaldyr.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bouilli

Fransk for kogt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bouillon

Fransk for kraftig k�dsuppe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boulevard

Bred gade med tr�er.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boulevardier

Dagdriver, flan�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bound for

Undervejs til, med destinationen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bouquet

Vins aroma.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bouquet garni

Bouquet garni er fransk for en visk af persille, timian og laurb�rblade.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

wiki


Bouquin

Gammel bog.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bouquiniste

Antikvarboghandler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bourgeois

Borger, storborger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bourgeoisi

Borgerskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bourgeoisiet

Det velstillede borgerskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bourget-s�en

Er Frankrigs st�rste inds�. Den er 44 km2 stor og 145 meter dyb. Den er beliggende ved �stsiden af badebyen Aix-les-Bains. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bourse

Stipendiumrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bout

Boksekamp.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boutade

Nykke, grille, kaprice.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bouteille

(vin) flaske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boutique

Modeforretning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bove ud

I skibsterminologien betegnelsen for at g�re et anker klar til at lade falde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bowle

Sk�l, puncheterrin.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bowler

Cricketkaster, (amerikansk) keglespiller.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Bowlerhat

Stiv, rund filthat.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boy

Dreng, tjener i englands kolonier.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Boykot

Det at afsk�re en fra arbejdskraft, varesalg med mere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brabrand

By beliggende i �rhus Amt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bracelet

Armsmykke.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brachykefal

Kortskallet.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brahma

Skaberen (Indien).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brahman

Indisk pr�st.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brahmanisme

Gammel indisk religion.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Braille-alfabetet

Braille-alfabetet er det mest almindelige og internationale blindeskriftsystem. Det normale alfabets bogstaver er oph�jede punkter, der f�les med fingerspidserne, og hvis antal og placering er varieret inden for en grundform p� seks punkter i to lodrette r�kker.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

rettet til blindeskriftsystem.


Brain-storming

�Hjernestorm�. M�de hvor deltagerne kommer frem med alle mulige ideer, hvorfra der eventuel kan opst� en eller flere virkelig gode ideer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brain-washing

�Hjernevask�. Stadig og systematisk politisk p�virkning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Braisere

Fransk for stege med tils�tning af v�de ved svag varme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brakylogi

Brakylogi er en kortfattet udtryksm�de i tale og skrift. Det vil sige evnen til at sige meget med anvendelse af f� ord og i en klar stil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bramarbas

Storpraler, skryder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bramarbasade

Det at bramarbaserern----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bramarbasere

Prale, overdrive.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Branche

Fag, art, profession.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Branchier

G�ller.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brand

Varem�rke, sort.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brandr�v

M�rkfarvet r�v med sortagtig underside og uden hvid halespids (lygte) og uden lyse h�rspidser p� ryggen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brandy

Br�ndevin, konjak.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bras

I skibsterminologien betegnelsen for den tovende, hvormed man drejer en r� i det vandrette plan.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brase

I skibsterminologien betegnelsen for at svinge en r� med braserne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

links


Brasilia

Brasiliansk by.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brasserie

�lstue, mindre restaurant.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bratsch

Strygeinstrument som minder om en violin, men som er st�rre end denne. Kaldes ofte ved det italienske navn viola.

viola


Bravade

Praleri.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bravere

Trodste, st� imod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bravur

Overlegen sikkerhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Breakdown

Sammenbrud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Breakfast

Morgenmad.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Breche

1. Murbrud, hul.rn2. Brud i f�stningsmur, frembragt ved skydning og lignende.rn3. G� i breche for: Arbejde for, tage i forsvare.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Breve

Pavelig skrivelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brevet

Diplom, �bent brev.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brevete

Patentbeskyttet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brevi manu

Uden omsv�b.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Breviarium

Katolsk b�nnebog. Kort oversigt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brevis

Kort node eller stavelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Breviter

I korthed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bricole

Billardbals tilbagespring fra banden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bridge

Et 4 mands kortspil.rn# Et stykke netudstyr. Se netv�rk bridge.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Briefing

Kort, mundtlig instruktion, kort oversigt over handlingsforl�b.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brigade

H�rafdeling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brigader

Soldat i en brigade.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brigand

Stimand, stratenr�ver.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Briket

Presset formbr�ndsel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brikol


Brillant

1. Glimrende, str�lende, fortr�ffelig.rn2. �delsten.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brillere

Glimre, have succes.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brint

en:Hydrogen eo:Hidrogeno es:Hidr�geno fr:Hydrog�ne ja:水素no:Hydrogen pl:Wod%F3r nl:Waterstof zh:氢rnBrint (latin Hydrogen) er et grundstof med atomnummer 1 i det periodiske system. Symbol H.rnHydrogen er luftformigt grundstof ved atmosf�risk tryk. Hydrogen er br�ndbart.rnHydrogen har tre kendte isotoper:rn#Det stabile Hydrogen H med en nukleon; en proton.rn#Det stabile Deuterium D med to nukleoner; en proton og en neutron.rn#Det radioaktive Tritium T med tre nukleoner; en proton og to neutroner.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brio

Munterhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brioso

Temperamentsfuldt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brisant

H�jeksplosiv.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brisbane

Australsk by.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brise

Svag vind.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brissel

Brystkirtel hos dyreunger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Britannia

1. Englandrn2. The British Empire: Hele det britiske rige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Britannien

Englandrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brite

Engl�nder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Broadcaste

Udsende, b�lge, rundkaste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Broadcasting

Radiofoni.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Broche

Brystsmykke, brystn�l.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brochere

H�fte en bog.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brochure

H�fte, flyveskrift, lille h�fte, reklametryksag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brocken

Brocken, ogs� kendt under navnet Bloksbjerg, er det h�jeste bjerg i Harzen, Tyskland, med en h�jde p� 1.142 meter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Broker

M�gler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bronkie

Betegnelse for de forgreninger, som tilsammen danner bronkietr�et i lungerne. Startende med hovedbronkierne der afslutter luftr�ret og begynder henholdvis ventre og h�jre lunge. Disse forgrener sig i stadig flere og tyndere bronkier, som tilslut ender i lungebl�rer.

Lidt forklaring


Bronkial

Vedr�rende bronkierne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bronkitis

Bet�ndelse i bronkiernes slimhinde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brontofobi

Angst for torden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bronze

Legering af kobber og tin


Brorfelde

K�benhavns Universitets astronomiske observatorium i n�rheden af Holb�k.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit, links


Bros.

Forkortelse for Brothers (br�dre(ne)).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brouillere

1. Bringe i urede.rn2. Toppes, v�re eller g�re uenige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brouillon

Kladde, skitse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brugge

Belgisk by.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brun s�be

Brun s�be er fremstillet af "bl�de" fedtstoffer som f.eks. sojaolie. Brun s�be indeholder ca. 40% fedtsyre. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brunch

Forkrotelse for breakfast+lunch). Solidt formiddagsm�ltid, der er b�de morgenmad og frokost.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brunering

Kemisk proces, der giver gev�rl�bene en m�rk farve, hvilket modvirker lysreflekser og beskytter mod rust.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brunette

Kvinde med m�rk h�r- (og ansigts-) farve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brunnakke

Pibeand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brunsttid

Det tidsrum, hvor parringen foreg�r hos hjortevildt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brush-up

(kundskabs) opfriskning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brutal

1. Voldsk, r�, hensynsl�s.rn2. Fransk ord for r� eller grov.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brutalisere.

Hundse med, kue.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brutalitet

Vold(somhed), r�hed, h�rdhed, grumhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Brutto

Brutto er den totale pris indkluderet omkostninger, emballage med mere.rnrnSe ogs�: Netto.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Lidt mere


Brutto-tonnage

Skibs samlede rumindhold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bruttopris

Udsalgspris.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bruxelles

Bruxelles (eller Brussel) er Belgiens hovedstad. rnrnI Bruxelles ligger Europa-Parlamentet.

Omskrevet


Br�

Gletsjer, stor sammenh�ngende ismasse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

= Gletsjer


Br�kage

Beskadigelse, brud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Br�drene Grimm

Br�drene Jacob og Wilhelm Grimm, 1786-1859, var tyske filologer og folkemindesamlere.rnrnDe udgav tyske folkeeventyr i samlingen Grimms eventyr, 1812-15, som udkom p� dansk 1821.rnrnDesuden har de samlet og udgivet et stort antal sagn, heltedigte og andre sproglige mindesm�rker fra Tyskland og Danmarks fortid. rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Liste flyttet til [[Grimms eventyr]]


Billedsprog

Billedsprog er et sprog, som benytter sig af figurer, farver og andre grafiske elementer.rnrnBenyttes i kunstarter som maleri, tegning, fotografi og film.rnrn== Se ogs� ==rn* Programmeringssprogrn* Talesprogrn* Skriftsprogrn* Tegnsprogrn* Kropssprogrn* Billedsprog

Udvidet beskrivelse


Titanic

Titanic er en oceandamper, som startede sin jomfrurejse fra Southampton i England den 10. april 1912 og endte tragisk den 15. april p� samme rejse, da Titanic kolliderede med et isbjerg og sank f� timer efter i farvandet omkring Newfoundland p� vej mod New York i USA.rnrnTitanic var p� den tid verdens st�rste skib, og blev anset for synkefri.rn rn1512 passagere og bes�tningsmedlemmer omkom og ca. 700 overlevede.rnrnVraget blev fundet i 1985.rnrn== Se ogs� ==rnrn* Skibskatastroferrn* Liste med de st�rste skibernrn== Eksterne sider ==rnrn* Henrik�s Hjemmeside om Titanic og hendes s�streskibe

Oprettelse


Bubon

Lymfekirtelsvulst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buccaneer

Pirat, s�r�ver.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Budapest

Hovedstad. Navnet er sammensat af 2 bynavne Buda-Pest.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buddha

Stifteren af buddhismen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buddhismen

Indisk religion.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buddhist

Tilh�nger af buddhismen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Budeje

Norsk malkepige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Budget

Regnskabsoverslag.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Budgettere

L�gge budget.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buenos Aires

Argentinsk by.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buffalo Bill

Den kendte bisonj�ger og mesterskytte Buffalo Bill levede fra 1846 til 1917. Fra 1883 rejste han rundt i Amerika og Europa med et wild-west-show. Han optr�der ogs� som helt i mange eventyrlige romaner. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buffer

Jernbanevogns st�dfangerrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bufferstat

Gr�nseland, der virker som �st�dpude� ved aggression.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buffet

Sk�nk, restaurationsdisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buffo

Komisk operasanger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bugser-Damper

Sl�bedamper.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buket

1. Blomsterkost, blomsterbundt.rn2. Duft (af vin), vins aroma.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bukoliker

Hyrdedigter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bulbiform

L�gformet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bulimi

Abnorm sultf�lelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bulldozer

Gravemaskine p� larvef�dder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bulle

H�jtidelig pavelig kundg�relse.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bulletin

Meddelelse om officielle forhold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bundsforvant

Forbundsf�lle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bungalow

Mindre enetages villa.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bunker

1. Kulrum i dampskib.rn2. Sandhul i en golfbane.rn3. Bombesikkert rum.rn4. I skibsterminologien betegnelsen for br�ndstof, for eksempel dieselolie.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Burashaski

Burashaski er et lille sprog, som ikke er besl�gtet med andre sprog. Det tales kun af cirka 40.000 mennesker i det nordvestlige Kashmir. For �vrigt har Burashaski intet skriftsprog.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bureau

1. Kontor.rn2. Skrivebord.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bureaukrat

Pedantisk embedsmand.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bureaukrati

Embedsv�lde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bureaukratisme

1. Stift og besv�rligt embedsv�sen.rn2. Kineseri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Burg�jser

Forvanskning af bourgeois (sp�gende eller neds�ttende).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit, link


Buridans �sel

Ubeslutsom perosn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Burlesk

Grovkornet, overdreven morsom, lavkomisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Burleske

Komisk sang- eller skuespil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bursa

1. Pengepung.rn2. Stipendium.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bursa fabricii

Bursa fabricii er en kirtel i ikke k�nsmodne fugles kloak (n�r gat�bningen), som er en del af fuglens immunforsvar.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

lidt ekstra plus wiki


Burschikos

Studenteragtig, ungdommeligt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Busenfreund

Hjertensven.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Business

Forretning, aff�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


H�jkommiss�r

H�jkommiss�r er den s�dvanlige gengivelse af eng. High Commissioner.rnrnLandene i det britiske statssamfund (Commonwealth) har diplomatiske repr�sentanter hos hinanden; disse betegnes dog ikke "ambassad�rer" eller "gesandter", men h�jkommiss�rer.


Businesslike

N�gtern, forretningsm�ssig.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Buste

1. Bryst-skupturrn2. Barm.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Butelje

(vin) flaske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Butler

Hushovmester.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Butleri

Skibsproviantrum.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


By air

Med luftpost.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Byzans

Gammelt navn for Istanbul.rnEt neds�ttende navn for Konstantinopelrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Byzantinisme

Udskejelser, hofsnobberi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


B�ltedyr

Et b�ltedyr kan spise cirka 100 kg insekter i l�bet af et �r.rnNib�ndsb�ltedyret, Dasypus novemcinctus, findes i et omr�de fra det nordlige Argentina til den sydlige del af USA. I vild tilstand kan de blive op til 10 �r gamle, men de er meget vanskelige at opdr�tte i fangenskab. N�r det lykkes kan de i fangenskab blive 12-15 �r.rnB�ltedyrene er de eneste pattedyr, som regelm�ssigt f�de en�ggede firlinger, og det har gjort dem til nyttige fors�gsdyr i den forskning, der udvikler medicin mod den farlige leprabacille. Der findes nemlig n�sten ingen dyr, som lader sig smitte af den bacille, som f�rer til den frygtelige sygdom, spedalskhed hos mennesker, men b�ltedyret kan blive smittet. Der er nu udviklet en teknik, som g�r det muligt at udvikle store m�ngder lepra-medicin fra et eneste b�ltedyr.rnDer findes ni sl�gter og 20 arter b�ltedyr. Nib�ndsb�tedyret er den eneste art, som findes i USA. Treb�nds-, seksb�nds- og nib�ndsb�ltedyrene (Tolypeutes matacus, Euphractus sexcinctus og Dasypus novemcinctus) har f�et navn efter antallet af bev�gelige b�lter i l�derpanseret.rnB�ltedyrene holder for det meste til i tropiske og subtropiske omr�der i Sydamerika, og de fleste foretr�kker �bent terr�n.rnFamiliens st�rste nulevende art er k�mpeb�ltedyret, Priodontes Maximus, som kan blive op til halvanden meter langt. Den mindste repr�sentant er dv�rgb�ltedyret Zaedyus pickiy, som kun bliver 15 centimer lang.rnB�ltedyr-hunner f�der mllem en og tolv unger, afh�ngig af art, og alle udvikler sig fra det samme �g. Dr�gtighedstiden er for de fleste 60-65 dage, men alle arter har evnen til at forsinke det befrugtede �gs vandring fra �ggelederen til livmoderv�ggen. Hos nib�nds-b�ltedyret kan dr�gtighedstiden blive 120 dage.rnUngerne bliver f�dt med to l�deragtige skjolde, som beskytter endepartiet og forkroppen, og mellem disse skjolde ligger der ni bev�gelige b�lter, som g�r det muligt for dyret at kr�lle sig sammen. Hovedet og halen er ogs� pansret, men undersiden er kun d�kket af grov hud og sparsom h�rv�kst. Efterh�nden som dyret vokser til, bliver l�derpansret p� oversiden h�rdere og h�rdere.rnMan skulle tro, at det solide panser gjorde b�ltedyrene n�rmest us�rlige overfor angrbe fra rovdyr, men s�dan er det ikke. En stor hund kan let dr�be et b�tedyr, og det kan v�re vanskeligt at forst� hvilken fordel de egentlig har af den tunge og klodsede rustning.rnSvaret er i virkeligheden ganske enkelt. Et b�ltedyr som f�ler sig truet, fors�ger straks at stikke af i det n�rmeste t�tte krat. Derinde beskytter l�derpanseret mod torne og skarpe kviste, mens forf�lgeren bliver st�ende hj�lpel�s udenfor.rnB�ltedyrene graver sig som oftest ned under tr�er, ved flodbredder eller inde i t�t krat.rnB�ltedyrene h�rer til de s�kaldte gumlere, som er en �ldgammel pattedyrorden. Du n�rmeste nulevende sl�gtninge er dovendyr og myreslugere. B�ltedyrene havde en opblomstringsperiode i Sydamerika for 55 millioner �r siden, og enkelte arter kunne blive lige s� store som bj�rne. For to og en halv million �r siden, da Panama-landforbindelsen rejste sig fra havet og knyttede Nord- og Sydamerika sammen, begyndte de sydlige b�ltedyr at vandre nordover. Men for mellem femtusind og titusind �r siden blev b�ltedyrene i USA udryddet af ukendte �rsager. For cirka halvtreds �r siden undslap et lille antal fra en dyrehave n�r den lille by Cocoa i Florida, og de undslupne blev hurtigt til en koloni p� mange tusinde individer.rnI 1800-tallet begyndte en stamme nib�ndsb�ltedyr i Mexico at sprede sig nordover, og det gav st�det til en af de hurtigste indvandringer i pattedyrenes histore. Allerede i 1854 var de kommet til Texas, og derfra begyndte de at sprede sig nordover mod Kansas og Missouri og �stover mod Florida. De f�rste b�ltedyr krydsede Mississippi en gang i 1940'erne. B�ltedyr har s�dvanligvis ingen problemer med at krydse floder. Enten sluger de luft og bl�ser maven og tarmen op, �sdan at de flyder lettere, eller ogs� vader de slet og ret over floden langs bunden. Nib�ltede b�ltedyr kan nemlig holde vejret i op til seks minutter.rnTidligt p� 1970-tallet var b�ltedyret n�et helt til Florida. Der traf de efterkommere af de undslupne fra Cocoa, og nu er de to stammer i fuld gang med at blande sig med hinanden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Et b�ltedyr som f�lger sig truet -> Et b�ltedyr som f�ler sig truet


B�ndeltang

�legr�s.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


B�reevne

Den m�ngde individer af en given art, der naturligt kan leve i et omr�de. B�revnen for en art varierer i relation til tid og sted.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


B�jlesp�nder

Et b�jleformet ladegreb, som presses ned, n�r der skal genlades. Ogs� kaldet savagel�s.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


B�nhas

Fusker, udygtig person.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


B�rsen

B�rsen p� Slotsholmen i K�benhavn er bygget af Christian IV.rnrnHenvisninger:rnrnG. F. Lassen, Bidrag til B�rsens Historie i de f�rste halvhundrede Aarrn(1858), tilg�ngelig online:rnhttp://www.eremit.dk/ebog/borsen.html

edit


Ca.

Forkortelse for cirka.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Caballero

En Caballero er en spansk kavaler eller adelsmand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cabaret

1. En cabaret er en restaurant med underholdning. Tidligere ogs� kaldt for en sangkro.rn2. P�l�gsfad eller et "koldt bord".rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

en restaurant med underhold -> en restaurant med underholdning


Cable

Telegramrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cabora Bassa

Cabora Bassa er en d�mning over Zambezifloden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cabotage

Kystfart.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cabriolet

Bil med kaleche.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cachet

Signet, segl.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Caddie

Golfk�lleb�rer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cadeau

Gave, for�ring, prisafslag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cadence

March-hastighed, toneslutning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cadencere

Afm�le, afrunde, g�re vellydende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cadran

Solur, vindrose.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cafeteria

Kaf� med selvbetjening.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Caf� au lait

M�lkekaffe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Caf� noir

Fransk for sort kaffe. Alts� kaffe uden m�lk.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Uddybende forklaring


Cagot

Skinhellig, hykler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cahier

Notesbog, h�fte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cake

Lille, t�r kage, kiks.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Calando

Aftagende, hend�ende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Caldera

Kedelformigt krater.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Caledonia

Danmarks f�rste dampskib hed Caledonia. Hun sejlede som postdamper mellem K�benhavn og Kiel fra 1819. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

copy-edit


Caledukt

Varmeledning, varmer�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Calembour

Calembour eller calembourg er en gammeldags betegnelse for et ordspil, �brander�.

mere


Calentura

Heftig feber.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Caliditet

Varme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Californien

Stat i USA, kaldes ogs� for Appelsinstaten. Hovedstaden er Sacramento. De to st�rste byer er San Francisco og Los Angeles.rn----rnKilder/henvisningerrn*LexopenrnrnP� engelsk: California. Den danske form af navnet blev fastsl�et omkring 1850, da store guldfund vakte international opsigt. (Ingen vil i dag sige eller skrive Pennsylvanien eller Virginien.)

statens danske navn


Californiske Bugt

Den Californiske Bugt er beliggende ved Mexico's vestkyst. Den Californiske halv� skilles fra fastlandet af bugten. rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

lidt mere


Callgirl

Kvindelig prostitueret, som kan tilkaldes per telefon.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Calliditet

Underfundighed, snuhed.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Callositet

Forh�rdethed, h�rd hud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Call�s

H�rdhude, forh�rdet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Calmato

Roligt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Calor

Varme, feber.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Calorif�re

Varmeleder, varmer�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Calumniation

Bagvaskelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Calumniator

En der bagvasker, rygtespreder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Calvados

Alkoholisk drik fra Normandiet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Calvities

Skaldethed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Camarero

Spansk kammertjener.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Camarguedeltaet

Rhonefloden udmunder i Camarguedeltaet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cambiale

Veksel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cambio


Cambium

�rring i tr�er.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cambria

Wales.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cambridge

Universitet i England grundlagt omkring 1230.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Camouflage

1 Tilsl�ring, maskering, kampskr�mt, v�rn mod opdagelse.rn2 Tilsl�re ting, jagtredskaber eller sig selv for at falde bedst muligt sammen med omgivelserne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Camouflere

Tilsl�re, maskere, forkl�de (lighedsv�rne).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Camp

1. Teltlejr.rn2. Livsstil der dyrker det bizarre, banale og komiske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Campaniform

Klokkeformet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Campanile

Klokket�rn.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Camping

Lejrsport.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Campingvogn

P�h�ngsvogn indrettet til beboelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Campus

Et campus er et universitetsomr�de. Oprindeligt amerikansk, men anvendes nu ogs� om europ�iske universiteter best�ende af et st�rre antal bygninger i et parkagtigt omr�de.

wiki


Canada

Canadas 10 provinser (hovedstad i parentes)rnAlberta (Edmonton)rnBritish Columbia (Victoria)rnManitoba (Winnipeg)rnNew Brunswick (Fredericton)rnNewfoundland og Labrador (St John's)rnNova Scotia (Halifax)rnOntario (Toronto)rnPrince Edward Island (Charlottetown)rnQuebec (Quebec)rnSaskatchewan (Regina)rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Canape

1. Fransk for et fint lille stykke sm�rrebr�d.rn2. Art h�jrygget b�nk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Canard

Fransk for and.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Canberra

Canberra er Australiens hovedstad.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cancan

L�ssluppen fransk varietedans.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cancer

Kr�ft.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cancerom

Kr�ftskade.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cancroid

Hudkr�ft.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cancr�s

Kr�ftagtig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cand.

Forkortelse for candidatus (kandidat).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Candidatus

Kandidat.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Candidatus actuarii

Kandidat i forsikringsvidenskab. Forkortes c.act.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Candidatus agronomi�

Kandidat i landbrugsvidenskab. Forkortelse c. agro.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Candidatus artium

En tidligere betegnelse for den som havde best�et skoleembedseksamen i hovedfag, men ikke i bifag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

forklaring forbedret


Candidatus bromatologi�

Kandidat i levnedsmiddelvidenskab. Forkortelse c. brom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Candidatus geometri�

Kandidat i landm�lervidenskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Candidatus horticultur�

Kandidat i havebrug.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Candidatus juris

Kandidat i retsvidenskab.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Candra

M�negud (Indien).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Capuchon

Hue til at sl� ned om �rerne, hagen og halsenrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Carl Nielsen

Carl Nielsen blev f�dt i 1865 i et fattigt hjem p� Fyn med mange b�rn. Faderen var landarbejder, men tjente lidt ekstra som landsbymusikant. Han l�rte sine b�rn at spille violin. Her viste Carl Nielsens store talent sig. Han kunne spille de store mestre som Mozart og Beethoven i musikforeningen. Via musikforeningen kom han ind som basunist i et milit�rorkester. Her l�rte han at spille p� en lang r�kke instrumenter og blev forfremmet til korporal. Dette �bnede igen muligheden for en friplads p� konservatoriet. Herefter blev han kapelmester i Det Kgl. Kapel. Han blev som komponist betegnet som Nordens st�rste musikbegavelse p� sin tid. Han tonesatte alt fra Jens Vejmand til at skrive symfonier og operaer. Carl Nielsens portr�t pryder de danske 100-kronesedler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Carlsberg Breweries

Er verdens femtest�rste bryggeri. Den samlede produktion er over 60 mio. hektoliter �l om �ret. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Carmen

Opera af Bizet, komponeret i 1875. Handlingen udspiller sig i Sevilla og omegn omkring 1820.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Carottes

Fransk for guler�dderrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Carrara

By, der har forsynet mange af verdens st�rste skulpturer og bygninger med dens ber�mte marmor.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Carte blanche

Frit R�de(rum).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Enrico Caruso

Enrico Caruso, italiensk tenor 1873-1921.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

wiki p� �rstal


Cassa

(Penge) kasse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cast off

Sk�ftet p� et jagtv�ben, der er drejet til h�jre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cast on

Sk�ftet p� et jagtv�ben, der er drejet til venstre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Casus belli

Krigsfald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Causa

Honoris causa, for �rens Skyld.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Causalforhold

Causalitet, �rsagsforhold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cavalleria rusticana

Opera af Mascagni, komponeret i 1890. Handlingen udspiller sig p� Sicilien i slutningen af det 19. �rhundrede.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Cecil Rhodes

Cecil Rhodes (1853-1902) grundlagde Rhodesia, nu Zimbabwe. Han tjente en formue p� sydafrikanske diamantminer og var premiereminister i Kapkolonien fra 1890 til 1896.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Celeber

Navnkundig, fejret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Celebes

� p� 180.000 kvadratkilometer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Celebrere

Fejre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Celebritet

Fransk ord for ber�mt person.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Celest mekanik

Himmelmekanik, behandling af himmellegermenes bev�gelse med udgangspunkt i gravitationsloven.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Celle

Cellen er den mindste levende enhed i alle levende organismer og er f�lles for alt liv, b�de for mikroorganismer, planter, dyr og mennesker. Cellen formerer sig ved celledeling, og derved udvikles h�jerest�ende organismer som for eksempel mennesker, der best�r af mange billioner celler.rnrnCellen best�r af cellemembranen, cytoplasma og cellekernen. I cytoplasma findes forskellige organeller f.eks. ribosomer, golgiapparat, endoplasmatisk reticulum, lysosomer osv. Hver organel varetager en bestemt process i cellen.rnI cellekernen findes generne. De er opbygget af DNA og ses som strukturer der kaldes kromosomer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

lidt om cellekernen


Cellekultur

Er en samling af celler der gror udenfor en levende organisme i et v�kstmedium.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cellulose

Tr�masse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Centime

Centime er en tidligere fransk m�ntenhed som var lig 1/100 Franc.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

afl�st af euroen


Central

Knudepunkt, samlingssted.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Central-Administration

Overstyre, -ledelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Centralisation

Samling.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Centrifugal

Midtflyende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Centrifuge

En centrifuge er en maskine som adskiller v�sker med forskellig v�gtfylde. Centrifugalkraften anvendes som middel til adskillelsen. rnrn�ldre dansk navn som nu er forsvundet fra det danske sprog: svingskumme.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn*Lexopenrn*Lademann

Lidt bedre forklaring


Centripetal

Midts�gende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Centrum

Midtpunkt, midte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ceremoni

H�jtidsskik.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ceremoniel

H�jtidelig, stiv.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ceres

1. Romersk gudinde for agerbruget.rn2. Navn p� en asteroide.rn3. Dansk bryggeri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Cerise

Fransk for kirseb�r. Anvendes p� dansk for farven kirseb�rr�d.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Certifikat

Brev (p�), f�rerbrev.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ceuta

Spansk territorium i Marokko, Nordafrika.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


CGI

Common Gateway Interface. En Internet teknologi der g�r det muligt for en bruger af en Web-browser at kommunikere med serveren p� en s�dan m�de, at brugeren kan anmode serveren om at udf�re et program. Denne slags programmer der k�rer p� serveren kaldes CGI-programmer eller CGI-scripts. CGI-programmer kan skrives i en lang r�kke programmerings sprog, men de mest popul�re programmerings sprog til CGI udvikling er Perl og C. CGI-scripts benyttes som regel til at beskrive CGI-programmer skrevet i Perl, da Perl som regel er et fortolket sprog, hvor source koden er placeret direkte p� serveren og programmet afvikles uden f�rst at v�re blevet oversat, eller som det teknisk hedder, compileret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


CGI-programmer

Programmer beregnet til at blive k�rt af webservere for at sl� op i databaser og lignende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


CH

CH er en forkortelse for Schweiz's officielle navn. Det st�r for Confoederatio Helvetica.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

forkortelse af det latinske (ikke: franske) navn


Champion

(Idr�ts-) mester.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chance

Lejlighed, udsigt, held.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chandigarh

Chandigarh er en indisk by, der blev designet af den schweiziske arkitekt Le Corbusier.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Changement

Skifte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Changere


Charabanc

B�nkevogn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Charcuteri

F�devarehandel, p�l�gsforretning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Charge

Grad, hverv.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Charme

Ynde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Charmere

Tiltr�kke, indtage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Charmeur

Fortryller, hjerteknuser.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Charpi

L�rredstrevler, linskav.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chasseur

Fransk for med svampesovs.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chateaubriand

Fransk for midterstykke af oksefilet stegt i skiver.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chauffeur

Bilstyrer, f�rer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chauss�

Hovedlandevej, adelvej.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chef

Overhoved, leder, f�rer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chevaleresk

Ridderlig, g�v.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chevreau

Gedeskind.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chihuahua

Provins i Mexico.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chikanere

Fortr�dige, drille.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Chok

St�d, s�t, indhug.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Choke

Trangboring.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Choketube

Choketube er betegnelsen for et udskifteligt mundingsstykke til �ndring af trangboringen p� et haglgev�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

p� et haglgev�r


Chokvirkning

Den �jeblikkelige nedbrydelse af vitale funktioner i kredsl�bs- og nervesystemet, der sker ved en hurtig riffelkugle eller mange hagls gennemtr�ngning af vildtkroppen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Christen S�rensen Longomontanus

Dansk astronom (1562-1647). Assistent hos Tycho Brahe. I mods�tning til denne erkendte Longomontanus Jordens daglige omdrejning. Han fastholdt til sin d�d den id� at han havde l�st problemet om cirklens kvadratur.

edit


Christian 1.

I of Denmark nl:Christiaan I van Denemarken sv:Kristian IrnChristian 1., den f�rste konge af den oldenborgske sl�gt, f�des i 1426. Han er konge af Danmark fra 1448-1481 og Norge fra 1450-1481 og af Sverige fra 1457-1464. Efter Christoffer af Bayerns pludselige d�d st�r Norden uden konge og uden naturlige arvinger til tronen, da Christoffer d�r barnl�s. Det danske Rigsr�d tilbyder tronen til hertug Adolf VIII af S�nderjylland, men han betakker sig og peger i stedet p� sin s�sters�n, grev Christian af Oldenburg. Christian m� udtrykkeligt love at overholde bestemmelsen i Valdemar Atterdags h�ndf�stning om, at "S�nderjylland aldrig m� genforenes med resten af riget". Det danske rigsr�d har problemer med at f� godkendt Christian som konge i Norge, og Sverige spr�nger Kalmarunionen i 1448 ved at v�lge Karl VIII Knutsson til konge. Efter at have underskrevet en h�ndf�stning udstedt af det danske rigsr�d, hvoraf fremg�r, at ingen udl�nding m� f� len eller optages i rigsr�det, samt at der ikke tr�ffes nogen vigtige foranstaltninger uden om Rigsr�det, bliver Christian kongehyldet p� Viborg Landsting den 28. september 1448 og �ret efter kronet i K�benhavns Vor Frue Kirke. I 1449 bliver Christian gift med Christoffer af Bayerns 18-�rige enke, Dorothea af Brandenburg.rnrnEt af de f�rste problemer, som Christian m�der, er sp�rgsm�let om Gotland, hvorfra den tidligere konge, Erik af Pommern, driver sin s�r�vervirksomhed. Karl VIII Knutsson kr�ver Gotland tilbage og sender en h�rstyrke derover. Erik retter hemmeligt henvendelse til det danske Rigsr�d og tilbyder, at Danmark kan f� Gotland. I slutningen af 1449 sendes en dansk h�rstyrke til Visborg, hvorefter svenskerne tr�kker sig tilbage. Det ender dog med, at Erik fortr�kker til Pommern, hvor han forholder sig roligt indtil sin d�d.rnrnI 1449 kroner den norske �rkebiskop, Aslak Bolt, Karl Knutsson til konge af Norge, selv om det norske Rigsr�d har valgt Christian I. P� Halmstadm�det i 1450 bliver man enige om, at Christian skal anerkende Karl Knutssons krav p� Sverige mod til geng�ld at blive konge af Norge. Desuden aftales, at den l�ngst levende overtager den andens trone. Karl Knutsson, som p� den m�de mister Norge, indleder i 1452 krig mod Danmark og angriber Sk�ne. Efter fem �rs krig, hvor krigslykken flere gange skifter, bliver Christian i 1457 kronet i Uppsala. Christians s�n, Hans, anerkendes i 1458 som tronf�lger og arving til Sverige og Norge. Karl Knutsson bliver afsat og m� flygte til Danzig.rnrnDen 4. december 1459 d�r hertug Adolf VIII af S�nderjylland uden at efterlade sig b�rn. Christian �jner en chance for at hjemf�re S�nderjylland til riget. P� trods af, at der er flere andre arveberettigede, og p� trods af h�ndf�stningen, beslutter Rigsr�det, at Danmark og S�nderjylland atter skal regeres af �n herre. Den 5. marts 1460 udn�vnes Christian I til hertug af Slesvig og greve af Holsten. Christian m� dog love at anerkende de holstenske storm�nds rettigheder samt indkalde dem til r�d �n gang om �ret. Christian s�tter et r�d p� 12 storm�nd til at forvalte hertugd�mmet. Kongen m� betale kompensationer for denne udvidelse af riget, hvilket overstiger hans �konomiske form�en. St�rsteparten af de len, som udg�r Christians besiddelser, ejes af nogle f� magtfulde adelssl�gter, der ikke betaler skat til kongen. Christian tvinges til at �ge skattetrykket, og han bliver n�dt til at pants�tte en del af sine len til at finansiere dette, og han kommer snart i en bundl�s g�ld. Men nu tr�der hans fornuftige kone til. Hun har arvet en p�n formue fra sin fader. Desuden pants�tter hun sine smykker, og k�ber lenene tilbage. Hun giver dem fornuftigvis ikke til kongen, men beholder dem selv.rnrnChristian m� f�re flere krige mod de andre arveberettigede til hertugd�mmet S�nderjylland, og for at finansiere disse m� han b�de tage l�n og udskrive nye skatter i Sk�ne og i 1464 udbryder der opr�r i Sverige. Svenskerne kalder Karl Knutsson tilbage, og han bliver igen kronet til konge. Efter Karl Knutsson d�d i 1470 fors�ger Christian igen at vinde Sverige, men lider et knusende nederlag den 10 oktober 1471 i slaget ved Brunkeberg. Christian er selv p� nippet til at blive hugget ned. Ved den efterf�lgende fredsslutning bliver det bestemt, at man ved voldgift skal finde ud af, hvorledes Christian I kan geninds�ttes som svensk konge. Det sker dog aldrig, og i stedet v�lger det svenske rigsr�d Sten Sture som rigsforstander.rnrnChristian 1. deltog i 1473 i et tysk m�de i Wilsnach. Her blev han forlenet med bonderepublikken Ditmarsken. Den 9. januar 1474 drager Christian med et stort f�lge til Rom. Han indg�r en aftale med pave Sixtus IV, der giver ham tilladelse til at bes�tte de h�jeste kirkeembeder i Danmark og Sverige samt �bne et universitet i K�benhavn (dette bliver indviet i 1479). Efter hjemkomsten lykkes det Christian at f� styr p� den holstenske adel og f� eftergivet en del af den g�ld, han har til hertugd�mmerne. Han udbygger og forst�rker embedsmandsapparatet og lader de fleste poster bes�tte med borgerlige. Til afl�sning for danehoffet, der ikke har fungeret i l�ngere tid, laver han en rigsrepr�sentation, og i 1468 sammenkalder Christian til det f�rste st�nderm�de nogensinde.rnrnChristian I d�r den 21. maj 1481 p� K�benhavns Slot. Han bliver begravet i Roskilde Domkirke. Han efterlader s�nnerne Hans og Frederik, der begge bliver konger, samt datteren Margrete.rnrnValgsprog: Dyden viser vej.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dkrn* Lexopen

K�benhavns Domkirke -> K�benhavns Vor Frue Kirke ; 1964 -> 1464 ; edit


Christian 10.

X of DenmarkrnDansk konge af den Gl�cksburgske (Lyksborgske) sl�gt 1912-1947. Valgsprog: Min Gud, mit land, min �re. Havde sommervillaen Klitgaarden ved Skagen.rnrnChristian X, �ldste s�n af Frederik VIII og dronning Louise, f�des den 26. september 1870 p� Charlottenlund Slot. Han er konge fra 1912-1947 efter faderens, Frederik VIII's d�d i Hamborg. Han vies i 1898 i Cannes til Alexandrine af Mecklenburg-Schwerin, datter af storhertug Fridrich Franz III og storfyrstinde Anastasia Mikhailovna af Rusland. De f�r s�nnerne Frederik (IX) den 11. marts 1899 og Knud den 27. juli 1900.rnrnChristian X er en h�j, myndig officerstype, alvorlig og pligtopfyldende. Med sin milit�re fremtoning minder ham meget om sin farfar, Christian IX. Han bliver student i 1889, som den f�rste danske konge. Herefter f�r han en officersuddannelse i livgarden, hvorefter han g�r tjeneste ved forskellige regimenter. Han udn�vnes til generalmajor i 1908. Han bliver kronprins i 1906, da hans far, Frederik VIII, bliver konge. Ved f�rste verdenskrigs udbrud i 1914 g�r Christian X sammen med sin regering ind for, at Danmark skal f�re en neutralitetspolitik Han deltager den 18.-19. december 1914 i det s�kaldte trekongerm�de i Malm� sammen kong Haakon VII af Norge (Christians bror) og kong Gustav V af Sverige (Christians mors f�tter) for at dr�fte de nordiske landes neutralitet. Det lykkes kongen og hans regering at holde landet uden for krigen, bl.a. ved minesp�rring af danske farvande i 1914.rnrnDa den nye grundlov af 1915 giver kvinder (og tyende) stemmeret, arrangerer Dansk Kvindesamfund et optog med ca. 20.000 deltagere, som g�r til kongen for at takke ham. Kongen udtaler bl.a. f�lgende: "P� et sted kan kvinderne ikke undv�res, og det er i hjemmene. Her kan kvindens indflydelse ikke erstattes, thi gennem barnets k�rlighed til hjemmet v�kkes k�rligheden til vort f�lles hjem, Danmark".rnrnDa f�rste verdenskrig i 1918 ender med tysk nederlag, opst�r muligheden for at f� S�nderjylland genforenet med Danmark. Kongens �nske er, at den nye gr�nse skal g� ved Slien, men ved folkeafstemningen den 14. marts 1920 stemmer et flertal i Mellemslesvig for at forblive tysk. En del nationalister mener, at gr�nsen b�r g� i hvert fald syd for Flensborg, uanset at 75 % af omr�dets indbyggere har stemt tysk. Rigsdagen er splittet. Den radikale regering under C. Th. Zahle er imod at indlemme Flensborg, mem efterh�nden st�r stemmerne 70 for og 70 imod. Det f�r kongen til at fyre Zahle-regeringen og i stedet inds�tte en ny under ledelse af kongens advokat Otto Liebe. Dette opfattes af mange som grundlovsstridigt, og De samvirkende Fagforbund (LO) beslutter at g� i generalstrejke, mens andre grupper kr�ver republikken indf�rt. P�skedag den 4. april 1920 b�jer kongen sig for presset, fyrer Liebe og udn�vner et forretningsministerium, som f�r til opgave at udskrive folketingsvalg. Kuppet g�r Christian X temmelig upopul�r i en periode, men med tiden g�r det i glemmebogen. Ved Genforeningen bliver Christian X atter det nationale samlingspunkt, da han den 10. juli 1920 rider over gr�nsen ved Taps p� en hvid hest og derefter m�der s�nderjyderne p� Dybb�l og sydslesvigerne ved Krus�.rnrnEfter den tyske bes�ttelse den 9. april 1940 bliver kongen igen hele nationens samlingspunkt. Han opfordrer danskerne til at optr�de v�rdigt overfor tyskerne, som har sv�rt ved at forlige sig med hans daglige rideture gennem K�benhavn. I forbindelse med kongens 72-�rs f�dselsdag indtr�der en alvorlig krise i det dansk-tyske forhold. Hitler sender et lyk�nskningstelegram til kongen, som han lakonisk besvarer med �Min bedste tak�. Hitler bliver rasende, og det ender med, at tyskerne stiller krav om en mere tyskvenlig regering under ledelse af dav�rende udenrigsminister Eric Scavenius. Fra dansk side var man n�dt til at acceptere dette for at undg� en fuldst�ndig tysk overtagelse af landet. Men allerede i 1943 overtager den tyske bes�ttelsesmagt fuldst�ndig kontrollen af Danmark. Efter at kong Christian X er kommet til skade ved et fald fra hesten, overtager kronprins Frederik forhandlingerne. Om aftenen den 4. maj 1945 kommer befrielsesbudskabet over BBC, og dagen efter holdt kongen en radiotale til det danske folk. Den 9. maj taler han til rigsdagen. Da han citerer Grundtvigs strofer �Guds fred med dem, der bl�de af dybe hjertes�r�, gr�der den gamle konge og hele Danmark med ham.rnrnChristian X d�r den 20 april 1947 p� Amalienborg. Han gravl�gges i Gl�cksborgernes kapel i Roskilde Domkirke. Han efterf�lges af sin s�n Frederik IX.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

1020 -> 1920 ; en del edit


Christian 3.

III of Denmarksv:Kristian III av DanmarkrnDansk konge af den oldenborgske sl�gt 1534-1559.rnChristian 3., �ldste s�n af Frederik I og Anna af Brandenburg., f�des p� Gottorp Slot den 13. august 1503. Han er konge af Danmark og Norge fra 1534. Under en udlandsrejse overv�rer han den ber�mte rigsdag i Worms i 1521, og m�det med Martin Luther g�r et uudsletteligt indtryk p� Christian.rnrnDa Frederik I d�r i januar 1533, v�grer det katolsk-dominerede rigsr�d sig ved at v�lge den lutheransk inspirerede Christian, og kongevalget uds�ttes til �ret efter. I den periode er Danmark uden konge. Det lutheranske mindretal i rigsr�det tilbyder sammen med K�benhavns og Malm�s borgmestre tronen til hertug Christian, men han afsl�r i f�rste omgang. De to borgmestre tager herefter initiativ til at f� Christian II, som stadig sammen med sin familie lever i eksil i Nederlandene, genindsat med grev Christoffer af Oldenborgs og L�becks hj�lp. Christian overtager f�rst kongemagten, da Rigsr�det anmoder han om det, efter at L�beck har angrebet Danmark i 1534. Christian III og hans tilh�ngere har kun magten i Jylland, og dermed indledes den krig, der senere bliver kendt under navnet "Grevens Fejde". I september rejser Skipper Clement borgere og b�nder til opr�r i det nordlige Jylland. Opr�ret sl�s ned, og Clement flygtede fra Aalborg med Ranzaus tropper i h�lene. Han bliver hurtigt fanget, da en bonde forr�der ham. Skipper Clement bliver halshugget i Viborg den 9. september 1535, liget parteres og l�gges p� stejle, og p� hans afhuggede hoved s�tter man en blykrone.rnrnI for�ret 1535 s�tter h�ren over til Fyn, hvor Johan Ranzau vinder den afg�rende sejr over L�beckerne i slaget ved �ksnebjerg den 11. juni. Omtrent samtidig besejrer en dansk-svensk fl�destyrke under ledelse af Peder Skram L�beck's fl�de ved Svendborgsund. Den 29. juli 1536 indtager den 33-�rige Christian K�benhavn, og Danmark er igen �t rige. Den 12. august 1536 lader kongen tre katolske biskopper arrestere, dels for af fjerne modstanden mod reformationen, dels fordi konfiskation af kirkens anselige formuer skal bruges til at betale g�lden til den store h�r af landskn�gte. Martin Luther sender sin lyk�nskning til kongen. Reformationen er hermed gennemf�rt i Danmark. Christian III d�r p� Koldinghus den 1. januar 1559 og bliver begravet i Roskilde Domkirke.rnrnValgsprog: Ske Herrens vilje.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

edit


Christian 4.

IV of Denmark and Norway sv:Kristian IV av DanmarkrnDansk konge af den oldenborgske sl�gt 1588-1648. Valgsprog: Fromhed styrker riget.rnTil Christian den 4. kroning i 1596 blev der bestilt 35.000 glas.rnrnChristian IV, s�n af Frederik II og dronning Sophie af Mecklenburg, konge af Danmark-Norge fra 1588-1648. Efter faderens d�d i 1588 er Christian knap 11 �r. F�lgelig inds�tter Rigsr�det en formynderregering best�ende af 4 rigsr�dsmedlemmer, og f�rst i 1596 bliver den 19-�rige Christian kronet til konge. Formelt er Christian IV konge i 60 �r - reelt i 52 �r. Han f�r i alt 24 b�rn. Med Anna Kathrine, som han gifter sig med i 1597, f�r han seks b�rn, deriblandt den senere kong Frederik �II. Allerede inden dronningens d�d i 1612 indleder kongen. et forhold til Kirsten Madsdatter, som giver ham et barn. Og Karen Andersdatter, der afl�ser Kirsten i den kongelige �gteseng, f�der ham tre b�rn. Endelig f�r kongen tolv b�rn med Kirsten Munk, som han er gift med til venstre h�nd, bl.a. Leonora Christina, der allerede i en alder af 15 �r bliver gift med den navnkundige Corfitz Ulfeldt. Kongen og Kirstens mange�rige, stormfulde forhold ender s�rgeligt med, at kongen beskylder Kirsten Munk for utroskab og fors�g p� at forgifte ham, og det kommer til skilsmisse. Efter 1629 lever kongen sammen med Vibeke Kruse, med hvem han f�r to b�rn. Otte af b�rnene d�r dog som sm�. Hans �ldste s�n, den udvalgte prins Christian d�r i 1647.rnrn�konomisk f�rer Christian IV en merkantilistisk politik. Han tildeler k�bst�der handelsmonopoler, opretter det islandske, det gr�nlandske og det ostindiske handelskompagni, og i 1616 erhverver han kolonien Trankebar. Men kongen har ambitioner om at g�re Danmark-Norge til Nordeuropas st�rkeste magt politisk, �konomisk og milit�rt, men har store problemer bare med at bevare den danske f�rerstilling i Norden, hvor svenskerne f�rer en kraftig ekspansionspolitik. Fl�den bliver kraftigt udbygget, men Danmark opn�r aldrig at f� en bondeh�r, som kan st� m�l med den svenske. Kalmarkrigen fra 1611-1613, som m� f�res med dyrt betalte lejetropper, f�rer ikke til noget resultat, da de to lande er meget j�vnbyrdige.rnrnP� trods af modstand fra Rigsr�det bringer han Danmark ind i den tyske religionskrig - Tredive�rskrigen - mellem protestanter og katolikker, hvilket bringer landet til randen af ruin. Et af motiverne er at sikre, at den svenske konge ikke kommer til at st� i spidsen for alliancen mod den tyske kejser. I 1626 lider han et forsm�deligt nederlag ved Lutter am Barenberg. Efter det f�rste store slag har han kun 80 ryttere tilbage af en h�r p� 20.000 mand. �ret efter bliver Jylland besat og udplyndret af den tyske kejsers tropper under general Wallenstein. Ved Freden i L�beck 1629 slipper kongen med skr�kken; men m� love ikke fremover at blande sig i de tyske forhold.rnrnI 1643 rykker den svenske general Torstenssons tropper op gennem Jylland, der nu for anden gang indenfor tyve �r bliver besat. Men den danske fl�destyrke st�r st�rkt, og i 1644 leder den 67-�rige Christian IV s�slaget p� Kolberger Heide mellem Femern og Kielerfjord. Det er under dette s�slag, at kongen mister sit ene �je, da en svensk kugle rammer en kanon p� det danske flagskib Trefoldigheden. Slaget, som varer i ti timer, ender med en kneben dansk sejr. Senere samme �r lider danskerne det endelige nederlag i et s�slag mellem Lolland og Femern. Ved Br�msebrofreden i 1645 m� Danmark-Norge afst� Gotland og �sel, de norske omr�der J�mtland og H�rjedalen samt Halland for en periode af 30 �r. Desuden tvinges Danmark til at neds�tte �resundstolden og den norske told. Hermed oph�rer den danske dominans i Norden, og Christian IV m� herefter i st�rre udstr�kning rette sig efter Rigsr�det.rnrnSelvom hans regeringstid er pr�get af milit�re nederlag og �konomisk tilbagegang, fremst�r Christian IV ikke desto mindre som en af de mest fremtr�dende, elskede og beundrede konger i r�kken. Det skyldes ikke mindst de mange byer, han anlagde i sin tid: Christianshavn, Kristianstad og Kristianopel i Sk�ne, Kristiania (Oslo) og Kristiansand i Norge. Byerne er anlagt efter ren�ssancetidens idealer, hvor gaderne ligger vinkelret p� hinanden. I K�benhavn efterlader han mange smukke bygningsv�rker som B�rsen, Holmens Kirke, Rosenborg Slot, Regensen, Trinitatis Kirke med Rundet�rn, der skal tjene som observatorium., Nyboder, Proviantg�rden og T�jhuset. Desuden ombygger han Frederiksborg Slot ved Hiller�d til et smukt ren�ssanceslot. Utvivlsomt den st�rste bygherre, der har v�ret i Norden.rnrnChristian IV d�r den 28. februar 1648 p� sit elskede Rosenborg og gravs�ttes i Roskilde Domkirke. Han efterf�lges af sin s�n Frederik III.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

Leonora Christina


Christian 5.

V of Denmark sv:Kristian V av DanmarkrnDansk konge af den oldenborgske sl�gt 1670-1699. Valgsprog: Gudsfrygt og retf�rdighed.rnrnChristian V, �ldste s�n af kong Frederik III og dronning Sophie Amalie af Braunschweig-L�neburg f�des p� Flensborghus i 1646. Enevoldskonge af konge af Danmark-Norge fra 1670-1699. Valgsprog: "Fromhed og retf�rdighed (Pietate et Justitia)". I 1655 hyldes han som tronf�lger, 9 �r gammel. F�rst som 18-�rig f�r han s�de i statsr�det, dog st�rre indflydelse - kongen er jo enev�ldig. Ved Frederik III's d�d i 1670 tr�der Kongeloven fra 1665 for f�rste gang i kraft, og den 24 �rige arvekonge Christian V kan bestige tronen som Danmark-Norges anden enevoldskonge. Da han jo har arvet tronen, skal han ikke krones, men bliver i stedet salvet. Det sker i Frederiksborg Slotskirke. I 1667 gifter Christian sig med Charlotte Amalie af Hessen-Kassel. Fire �r senere installerede han sin 16 �rige elskerinde, den officielle maitresse Sophie Amalie Moth i umiddelbar n�rhed af K�benhavns Slot. Dronningen f�der kongen syv b�rn og maitressen fem b�rn, som han offentligt vedkender sig. Som tak bliver Sophie Amalie udn�vnt til grevinde af Sams�, som rigskansler mistede efter at v�re blevet styrtet.rnrnI 1675 erkl�rer kongen krig mod Sverige, den s�kaldte "Sk�nske Krig" for at tilbageerobre de gamle danske landomr�der, som Frederik III mistede ved Roskildefreden i 1658. Det kommer til voldsomme kampe i Sk�ne, og kongen deltager personligt i flere slag, men nogen afg�relse p� krigen kommer der aldrig, trods Niels Juels' sejre i K�ge Bugt. Krigen ender med, at Frankrig i 1679 dikterer en fred, hvorefter situationen er som f�r krigens udbrud.rnrnDen mest magtfulde af kongens m�nd er rigskansler Peder Griffenfeld, hvis voksende magt og store statsmandsevner skaffer ham mange fjender. Svenskerne er p� dette tidspunkt allieret med stormagten Frankrig, og Griffenfeld �nsker for enhver pris at undg� konfrontation med Frankrig. I 1676, da Griffenfelds forbindelser med franskm�ndene bliver afsl�ret, lader kongen ham arrestere og anklage for h�jforr�deri. Kongen har tidligere skriftligt advaret ham mod at afg�re sager uden om kongen, mod at favorisere egne yndlinge og mod at modtage bestikkelse. Griffenfeld bliver d�dsd�mt og f�rt til skafottet. Men i sidste �jeblik �ndrer kongen straffen til livsvarigt f�ngsel, som afsones p� en � ud for Trondhjem i Norge, indtil Griffenfeld d�r i 1698.Ved Roskildefreden er den gottorpske del af Slesvig blevet frigjort fra dansk overherred�mme, og den gottorpske hertug har allieret sig med Sverige. I 1675 angriber Christian V Gottorp og tager sin svoger, hertug Christian Albrecht til fange, men ved afslutningen af Den sk�nske Krig m� den danske krone efter fransk diktat slippe Gottorp igen. I 1684 fors�ger kongen igen at indlemme Gottorp i riget, men i 1689 m� han ved Altonaforliget opgive indlemmelsen.rnrnFor at styrke enev�lden indf�res i 1671 en ny adelsklasse: greve- og friherrestanden. Uanset stand kan enhver, der besidder tilstr�kkelig meget jord, erhverve sig grevetitlen. Hvis man har knap s� meget jord, m� man n�jes med at kalde sig friherre. Friherretitlen afl�ses efterf�lgende af titlen baron. Christian V giver "Danske Lov" af 1683 og "Norske Lov".rnrnKongen d�r i august 1699 efter �ret i forvejen at v�re blevet s�ret af en anskudt hjort. Han bliver gravsat i Roskilde Domkirke og efterf�lges af sin s�n, Frederik IV.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

en: sv:


Christian 6.

Dansk konge af den oldenborgske sl�gt 1730-1746. Valgsprog: For Gud og folket.rnrnChristian VI, s�n af Frederik IV og Louise af Mecklenburg-G�strow f�des i 1699. Han er konge af Danmark og Norge fra 1730-1746. S�nnens forargelse over faderens kvindeglade og bigamistiske levned f�rer til, at han som en af sine f�rste regeringshandlinger omst�der faderens testamente og fratager enkedronning Anna Sofie, Frederik IV's anden hustru, en stor del af den formue, hun arvede, og forviser hende til Clausholm, hvorfra kongen i sin tid lod hende bortf�re. I 1721 gifter han sig med Sophie Magdalene af Brandenburg-Kulmbach.rnrnHans regeringstid er pr�get af �konomisk tilbagegang med misv�kst og d�rlige �konomiske tider, hvilket medvirker til landmilitsens oph�velse i 1730. Masser af b�nder benytter den nye frihed til at flygte til byerne og slippe for det umenneskelige hoveriarbejde under tyranniske herrem�nd. Under h�rdt pres fra godsejerne, der mangler arbejdskraft, bliver stavnsb�ndet indf�rt i 1733. Stavnsb�ndet forbyder b�nder mellem 14 og 36 �r at forlade det gods, de er f�dt p�. B�nderne slipper f�rst af med det forhadte stavnsb�nd 55 �r senere. For at sikre h�je priser p� dansk korn gennemf�res i 1735 et forbud mod kornimport. Det g�r is�r ud over nordm�ndene, der er afh�ngige af importeret korn.rnrnI mods�tning til sin rejselystne fader holder den tungsindige og religi�se Christian VI sig stort set hjemme, bortset fra et enkelt bes�g i Norge og hertugd�mmerne. Det resulterer bl.a. i, at han forbyder enhver forlystelse om s�ndagen. I 1735 udsteder Christian VI den berygtede helligdagsforordning om tvungen kirkegang, hvor pligtfors�mmelser medf�rer b�der eller ophold i gabestokken. Han er en sky og indesluttet natur, der holder sig p� afstand af offentligheden. Med tiden stivnede livet ved hoffet i kedsommelig ensformighed. Musikken ved hoffet er religi�s, man danser ikke, og kongen deltager b�de af helbredsm�ssige og religi�se grunde kun sj�ldent i de kongelige jagter. 1734-1736 lader kongen den unge hofbygmester Lauritz de Thurah bygge det smukke barokslot Eremitageslottet i J�gersborg Dyrehave som jagtslot. For at understrege enev�ldens v�rdighed lader Christian VI opf�re flere prestigebygninger, heriblandt det f�rste Christiansborg. Disse byggerier finansieres af �resundstolden, men er med til at underminere statsfinanserne. I 1736 oprettes forl�beren for Nationalbanken, den seddeludstedende Kurantbank, for at fremme vareoms�tningen.rnrnChristian VI er kun 46 �r gammel, da han d�r den 6. august 1746. Han bliver gravsat i Roskilde domkirke og efterf�lges af sin s�n, Frederik V.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

H�rdt presset af godsejerne ... bliver stavnsb�ndet indf�rt i 1733 -> Under h�rdt pres fra  godsejerne ... bliver stavnsb�ndet indf�rt i 1733


Christian 7.

VII of DenmarkrnDansk konge af den oldenborgske sl�gt 1766-1808. Valgsprog: K�rlighed til f�drelandet er min �re.rnrnChristian VII, s�n af Frederik 5. og Louise af Storbritannien. Konge af Danmark-Norge fra 1766-1808. Da han den 14. januar 1766 bestiger tronen, er han endnu ikke fyldt 17 �r, Valgsprog: "F�drelandets k�rlighed min ber�mmelse" (Gloria ex amore patriae)". Den 8. november 1766 indg�r han et pligt�gteskab med den 15-�rige Caroline Mathilde af Storbritannien, den engelske konges s�ster. Som 16-�rig f�der hun deres eneste barn, den senere Frederik VI.rnrnTidligt st�r det klart, at den unge konge ikke er helt normal. Han lider af skizofreni, en sygdom der med �rene s�tter ham ud af spillet som regent. Sammen med den prostituerede Anna Cathrine Benthagen - "St�vlet-Cathrine" - turer den unge konge rundt p� byens v�rtshuse og bordeller. Kongen og hans soldekammerater er altid parat til slagsm�l, selv med ordensmagten. Det h�nder undertiden, at kongen om morgenen stolt kan fremvise en erobret morgenstjerne, v�gternes v�ben mod urostiftere. Til sidst m� v�gterne klage deres n�d til hoffet. Statsr�det griber ind og gennemtvinger, at "St�vlet-Cathrine" deporteres til Wandsbeck i Tyskland, hvorfor hun modtager en �rlig ydelse p� 400 rdl.rnrnDen afd�de konge, Frederik V, havde i sin regeringsperiode ladet statsr�det under ledelse af grev J.H.E. Bernstorff styre landet. Enev�lde var blevet til embedsmandsv�lde. Den unge konge lader fortsat ministrene tr�ffe de n�dvendige beslutninger. I 1768 er kongen p� en udlandsrejse, og under et ophold i Altona antager han den 31-�rige Johan Friederich Struensee som rejsel�ge. Kongen fatter tillid til Struensee p� rejsen, og de diskuterer blandt andet Voltaire og andre moderne t�nkere. Rejsen er planlagt til 2 �r men kommer kun til at vare 8 m�neder. Til geng�ld koster den ogs� "kun" 250.000 rdl. Efter hjemkomsten f�r Struensee ans�ttelse hos hoffet. I efter�ret 1769 udbryder der en koppeepidemi i hovedstaden, og mere end 1000 b�rn d�r. Struensee f�r brug for sin erfaring som stadsfysikus i Altona, og han indf�rer vaccination mod kopper. Caroline Mathilde er bekymret for sin s�n, den svagelige kronprins Frederik. Hun beder Struensee om hj�lp, og han vaccinerer s�nnen med godt resultat, hvorved han vinder dronningens tillid.rnrnI begyndelsen af 1770 udn�vnes Struensee til kabinetssekret�r for dronningen og forel�ser for kongen. Han opgiver sit l�geembede og bliver politiker. Struensee bliver den fors�mte 19-�rige Caroline Mathilde elsker og f�r efterh�nden mere og mere magt. Struensees gamle ven Enevold Brandt fra Altona erstatter Holck som leder af hoffets teaterskuespillere og som kongens forlystelsesr�d, og efterh�nden isoleres kongen mere og mere fra embedsm�ndene og hoffet. I september 1770 skaffer Struensee sig af med udenrigsminister Bernsdorff. Anledningen er, at Bernsdorff har sendt to orlogsskibe til Algier for at straffe nogle pirater. Togtet ender som en katastrofe. I december overtaler han kongen til at opl�se statsr�det og indf�re et kabinetsstyre med sig selv i rollen som kongens eneste minister. Sommeren 1771 udn�vner Struensee sig sig selv til geheimekabinetsminister og kan nu udstede kabinetsordrer p� egen h�nd. Kongens sindssygdom forv�rres, og Struensees magt er nu reelt ubegr�nset. Struensee gennemf�rer hastigt en r�kke reformer: Offentlige ans�ttelser skal udelukkende ske efter kvalifikationer, statens bureaukrati forenkles, og godsejernes indflydelse mindskes. Skole- og sundhedsv�senet skal forbedres. Helt i oplysningstidens �nd afskaffer Struensee censuren og indf�rer trykkefrihed. Denne udnyttes prompte til at udgive sm�deskrifter om hans forhold til den unge dronning. Han sk�rer ned p� tildelingen af ordener og forbyder anvendelse af tortur inden for retsv�senet osv. Han afskaffer ogs� en r�kke h�vdvundne helligdage. Forordningerne kommer i �n str�m. En af dem er afs�ttelse af K�benhavns magistrat med den begrundelse, at byen styres for d�rligt. Struensee frems�tter n�sten 2.000 forordninger i magtperiode. De mange reformer m�der modstand og skaffer Struensee mange fjender. Endelig udn�vner han sig selv og vennen Enevold Brandt til lensgrever med adelspatent. Den 7. juli 1771 nedkommer Caroline Mathilde med en datter, prinsesse Louise Augusta. Pigen lyses dog i "kuld og k�n", det vil sige, at kongen anerkender sl�gtskabet. Den almindelige mening er dog, at Struensee er faderen.rnrnDen 12. januar 1772 samles flere h�jtst�ende milit�rfolk, embedsm�nd, kabinetssekret�r H�egh-Guldberg og enkedronning Juliane Marie og hendes s�n, kongens halvbror, arveprins Frederik, med det form�l at komme af med Struensee. Natten mellem den 16. og 17. januar bliver Struensee og Enevold Brandt arresteret og smidt i f�ngselsceller i Kastellet efter et maskebal i hofteatret efter ordre fra enkedronningen. Hovedanklagen mod Struensee er magtmisbrug og hans forhold til dronningen. Brandt anklages for ved flere lejligheder at have pryglet kongen. Begge kendes skyldige i majest�tsforn�rmelse, og Christian VII underskriver d�dsdommen. Muligvis fordi han fort�lles, at Struensee har planer om at myrde ham. Dommen eksekveres p� �ster F�lled den 28. april 1772. Struensee og Brandt f�r begge f�rst hugget h�jre h�nd af, og kort efter holder b�dlen de afhuggede hoveder op for folkem�ngden. Kroppene bliver parteret og lagt p� hjul og stejle, mens hoved og h�nd bliver sat p� en stage.rnrnDronning Caroline Mathilde tilst�r sit forhold til Struensee, og �gteskabet med kongen bliver oph�vet, og efter forhandlinger med hendes broder, den engelske konge, deporteres hun til Celle i Hannover. Hun ser aldrig mere sine b�rn, tronarvingen Frederik eller datteren, Louisa Augusta, som Struensee er far til. Caroline Mathilde d�r i 1775, kun 23 �r gammel.rnrnEnkedronning Juliane Marie og arveprins Frederik f�r plads i det genindsatte statsr�d. St�rst indflydelse f�r en af hovedm�ndene bag kuppet, teolog og professor i veltalenhed Ove H�egh-Guldberg. Han udn�vnes til kabinetssekret�r og bliver efterh�nden regeringens egentlige leder. Regeringen afskaffer stort set alle de reformer, Struensee har gennemf�rt. H�egh-Guldberg bliver selv offer for et paladskup i 1784, da kronprins Frederik, den senere Frederik VI, overtager regeringsmagten. Formelt er den stadig mere sindsforvirrede Christian VII enev�ldig hersker - men hans rolle er reduceret til at underskrive de beslutninger statsr�det vedtager. Christian VII d�r af et slagtilf�lde den 13. marts 1808 og gravs�ttes i Roskilde Domkirke. Han efterf�lges af sin s�n Frederik VI.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

link til Struensee


Christian 8.

VIII of DenmarkrnDansk konge af den oldenborgske sl�gt 1839-1848. Valgsprog: Gud og f�drelandet.rnrnChristian VIII, s�n af arveprins Frederik, halvbroder til den sindssyge Christian VII, f�des den 18. september 1786 p� Christiansborg Slot. Da Frederik VI ikke efterlader sig s�nner, er arveprinsens s�n Christian Frederik if�lge Kongeloven n�rmeste arving til tronen. Han er konge af Danmark fra 1839-48. I 1806 gifter han sig med sin kusine Charlotte Frederikke, men deres �gteskab bliver ulykkeligt. Charlotte Frederikke f�der i 1808 en s�n, den senere Frederik VII. Da Christian Frederik erfarer, at prinsessen har et forhold til sin franske sangl�rer, komponisten Edouard du Puy (Ungdom og galskab), bliver �gteskabet oph�vet, og Charlotte Frederikke forvises til Horsens og f�r forbud mod nogensinde at se s�nnen igen. du Puy forvises til Sverige.rnrnI maj 1813 sender Frederik VI prins Christian Frederik til Norge som statholder med henblik p� at styrke den norske loyalitet mod kronen. Denne har lidt nogen skade under Danmarks ulykkelige alliance med Napoleon. Christian Frederik slutter op om den norske uafh�ngighedsbev�gelse og underskriver den 17. maj 1814 en norsk fri forfatning, Eidsvoll-forfatningen. Den 16. februar 1814 bliver Christian Frederik herefter udn�vnt til konge i Norge. Men allerede den 4. november samme �r m� han abdicere, da Sverige gennemf�rer den svensk-norsk union efter freden i Kiel den 14. januar 1814. Sverige havde betinget sig at f� Norge for at indg� i alliancen mod Napoleon. Den skuffede prins Christian Frederik vender tilbage til Danmark, hvor han i 1815 gifter sig med Caroline Amalie af Augustenborg. Samme �r udn�vnes han til guvern�r over Fyn og Langeland. Fra 1818-1822 er Christian Frederik og Caroline Amalie p� en l�ngere udlandsrejse, hvor de f�r lejlighed til tr�ffe Europas f�rende statsm�nd, og Christian Frederik kan pleje sine videnskabelige og kunstneriske interesser. I 1831 bliver Christian Frederik medlem af statsr�det, hvor han viser stor forst�else for de nationalliberale og den v�gnende danskhed i hertugd�mmerne.rnrnEfter Frederik VI's d�d den 13. december 1839 arver den 53-�rige prins Christian Frederik tronen. Under navnet Christian VIII kan han ved den sidste kroning i Danmarks historie s�tte kronen p� sit eget hoved. De danske liberale husker hans indsats i Norge, og mange forventer, at Christian VIII vil give en fri forfatning, men kongen skuffer de liberale forventninger. Han ser det slesvigske problem vokse og fors�ger at dele sol og vind lige. I 1840 udsender han en forordning om, at dansk skulle v�re rets- og �vrighedssprog i de dele af Slesvig, hvor det i forvejen er kirke- og skolesprog.rnrnDen liberale opposition mod enev�lden vokser de f�lgende �r. En af de mest fremtr�dende lederskikkelser i denne kamp er den ekstremt veltalende jurist Orla Lehmann, medstifter af dagbladet F�drelandet i 1839 og medlem af K�benhavns borgerepr�sentation i 1840. I 1841 holder han en brandtale i Nyk�bing F., hvor han opfordrer b�nderne til at tage del i arbejdet for en fri forfatning. Det koster ham tre m�neders f�ngsel, hvilket kun for�ger hans popularitet. I 1846 er han medstifter af "Bondevennernes Selskab". Det kulminerer med at Orla Lehmann er hovedordf�rer ved Casinom�det 20. marts 1848, hvor man p� vegne af K�benhavns borgerrepr�sentation udformer en henvendelse til kongen om en fri forfatning. Christian VIII d�r imidlertid den 20. januar 1848 af blodforgiftning efter en �reladning, og han gravs�ttes i Roskilde Domkirke. Han efterf�lges af sin s�n Frederik VII.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

edit


Christian 9.

IX of DenmarkrnDansk konge af den Gl�cksburgske (Lyksborgske) sl�gt 1863-1906. Valgsprog: Med Gud for �re og ret.rnrnChristian IX f�des den 8 april 1818 p� Gottorp Slot som hertug Frederik Wilhelm af Glucksburg. I 1853 udpeget han som tronf�lger, da kong Frederik VII ikke har nogen efterf�lger til tronen. I virkeligheden er det hans hustru, Louise af Hessen-Kassel, som har er blevet gift med i 1842, der som niece af Christian VIII har arveret til tronen, men nu nyder hendes mand godt af denne arveret. Den 15 november 1863 bliver han ved Frederik VII's d�d den danske konge af den nye kongesl�gt, Glucksborgerne, under kongenavnet Christian IX. Han er konge af Danmark fra 1863-1906. Kongeparret f�r b�rnene: Frederik (VIII), Vilhelm (Georg I), Valdemar og Alexandra, Dagmar og Thyra. Christian IX er kendt som "Europas Svigerfar", idet hele fire af hans b�rn kommer til at sidde p� europ�iske troner: Hans �ldste s�n som Frederik VIII, Alexandra som dronning af England gift med dronning Victorias �ldste s�n, Albert Edward, prins af Wales, Dagmar som kejserinde af Rusland gift med tsar Alexander III af Rusland (under navnet Maria Feodorovna) samt Vilhelm som Kong Georg I af Gr�kenland. I 1887 afsl�r prins Valdemar at blive konge af Bulgarien. S� i �renes l�b afholdes mange og store familiefester p� Fredensborg med b�rn, svigerb�rn, b�rneb�rn m.fl.rnrnSom n�vnt d�r Frederik VII i 1863 uden at efterlade sig arvinger. Dette benytter hertugen af Augustenborg til at udr�be sig til hertug Friedrich VIII af Schleswig-Holstein. Dette passer ikke Bismarck, som reagerer ved at erkl�re Danmark krig. Natten til 1. februar 1864 g�r preusserne og �strigerne over Ejderen med en talm�ssigt overlegen styrke. Hertil kommer, at preusserne er udstyrede med bagladegev�rer og riflede kanoner. Danskerne under de Meza afviser det f�rste angreb ved Mysunde den 2. februar. Men stillingen er uholdbar, og de Meza beslutter at foretage en tilbagetr�kning, f�r h�ren bliver omg�et. Denne gennemf�res den 5. februar, men kommer til at koste generalen hans kommando, da den danske offentlighed ikke kan forst�, at Danevirke m� opgives uden sv�rdslag. Bagtroppen under Max M�ller udk�mper en en h�rd kamp ved Sankelmark den 6. februar, mens hovedstyrken under general Gerlach forskanser sig ved Dybb�l. Efter en m�neds bombardement stormes Dybb�l den 18. april 1864. Det lykkes at holde stand mod den knusende overmagt, og den 12. maj bliver der sluttet v�benstilstand, medens man afventer resultaterne af London-konferencen, som er �bnet i april. Danmark tilbyder at afst� strimmelen mellem Ejderen og Danevirke, men dette er ikke tilstr�kkeligt, og kampene genoptages, og den 29. juni 1964 falder Als. Kampen er umulig, og den 20. juli sluttes v�benhvile. Ved freden i Wien den 30. oktober m� Danmark afst� Slesvig, Holsten og Lauenburg.rnrnChristian IX d�r, 87 �r gammel den 29. januar 1906 p� Amalienborg og gravs�ttes i Roskilde Domkirke i Glucksborgernes kapel. Han efterf�lges af s�nnen Frederik VIII.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

en del edit


Christian Niemann Rosenkilde

Christian Niemann Rosenkilde (1786-1861). Dansk skuespiller med speciale i det komiske rollefag. Han var fader til den komiske skuespillerinde Julie S�dring.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Tilf�jet henvisninger


Christian Science

Frikirke oprettet i Danmark i 1903.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Christiansfeld

Christiansfeld er ber�mt for sine honningkager.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Christoffer 1.

Christoffer 1., f�des i 1219, s�n af kong Abel, dansk konge fra 1252-1259. Da Abel bliver dr�bt i 1252, opholder hans �ldste s�n, Valdemar, sig i Frankrig. Han skynder sig hjem for at overtage kronen, men arresteres af �rkebiskoppen af K�ln. Her bliver han holdt fange indtil 1253, Da han kommer til Danmark, er Christoffer imidlertid blevet valgt til konge. Hermed er grundlagt en strid mellem to linjer af kongehuset der kom til at vare i flere �r. Christoffer bliver kronet i Lund domkirke juledag 1252.rnrnChristoffer iv�rks�tter en aktion for at f� Erik Plovpennig gjort til martyr eller helgen. Form�let er at f� br�ndem�rket Christoffers fader, Abel, som brodermorder og dermed udelukke hans sl�gt fra tronf�lgen. Og han begynder at samle oplysninger om undere, der er sket ved Eriks grav. Abels tilh�ngere er naturligvis imod fors�get. Forholdet mellem kongen og kirken bliver imidlertid stadig forv�rret. �rkebiskop Jakob Erlandsen, der med pavens velsignelse inds�ttes p� bispes�det i Lund, er tilh�nger af en st�rk og uafh�ngig kirke og kommer i strid med kongen om bl.a. gejstliges ledingspligt og skattepligt. Jakob Erlandsen er p� m�drene side af Hvide-sl�gten, der er tilh�ngere af Abel. Det kommer til udtryk, da Jakob Erlandsen n�gter at krone Christoffers s�n, Erik, til medkonge og tronf�lger. Forholdet forv�rres af, at kongen kr�ver, at kirken og ikke mindst de rige biskopper skal stille med m�nd og midler til kampen mod Abel-sl�gten. I 1256 samler �rkebispen rigets �verste til et m�de i Vejle, hvor de vedtager konstitutionen "Cum Eccelesia Daciana". Heri st�r, at riget vil blive lyst i interdikt (dvs. forbud mod alle kirkelige handlinger), hvis kongen uds�tter gejstlige for overgreb. I vinteren 1257-1258 g�r de holstenske grever, vistnok p� anmodning fra Jakob Erlandsen, til angreb p� Danmark, men angrebet afv�rges. I februar 1259 bliver Jakob Erlandsen arresteret af mecklenburgske krigsfolk. If�lge en beretning bliver han til spot og spe if�rt en verdslig dragt med en hue af r�vehaler p� hovedet, f�r bundet sine f�dder og bliver kastet i f�ngsel. �rkes�det i Lund og kort efter roskildebispen Peder Skjalmsen Bang, der er i familie med Jakob Erlandsen, lyste interdikt over kongen.rnrnSverige og Norge har indg�et en alliance mod Danmark, f�r Christoffer blev konge. I 1256 foretager H�kon af Norge et plyndringstogt ind i Halland. I 1257 bliver der indg�et et forlig mellem Christoffer, H�kon og Birger Jarl, som er konge af Sverige. I 1256 og igen i 1258 er der bondeopr�r i Danmark, men opr�ret sl�s ned. I 1259 g�r fyrst Jaromar af R�gen landgang p� Sj�lland og indtager K�benhavn. F�r Christoffer n�r at reagere, d�r han. Det sker den 29. maj 1259. Han begraves i Ribe Domkirke af den lokale biskop p� trods af det lyste interdikt. Christoffer er gift med Margrete Sambiria. Sammen f�r de s�nnerne Erik (Glipping), Valdemar og Niels samt d�trene Mechtilde, Margrete og Ingeborg.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

Erlandsen -> Jakob Erlandsen (man kan ikke bruge patronym alene!) ; edit


Christoffer 2.

Christoffer 2., s�n af Erik Glipping, broder til Erik Menved, konge af Danmark fra 1320-1326 og fra 1329-1332, f�des den 29. september 1276. I 1303 bliver han hertug af Estland, og i 1307 hertug af S�nderjylland. Allerede i Erik Menveds regeringstid fors�ger Christoffer at sikre sig del i kongemagten ved at f� de konspirerendes l�fte om, at han, Christoffer vil blive konge, n�r Erik er blevet afsat. Erik Menved f�r imidlertid nys om dette, og i 1315 m� Christoffer flygte ud af landet. I 1318 gik Christoffer sammen med �rkebiskop Esger Juul sammen med �rkebiskop Esger Juul.[?] Christoffer vender tilbage og indleder uden held et angreb p� Sk�ne. Men da Erik Menved d�r i 1319 uden at efterlade nogen arving, er Christoffer klar. Erik skal p� sit d�dsleje have advaret mod at lade hans bror overtage tronen, men storm�ndene har ikke noget valg. Den eneste anden kandidat er hertug Valdemar i S�nderjylland, men da havde taget de fredl�ses parti ved mordet p� Erik Glipping, er han ikke "brugbar". Og i 1324 krones Christoffer, og hans s�n Erik bliver medkonge.rnrnSom Erik Glipping m� ogs� Christoffer underskrive en h�ndf�stning. Regeringen anf�rt af marsk Ludvig Albrektsen Eberstein vil have garanti for, at Christoffer vil respektere alle krav p� riget. Christoffer underskriver og besegler i 1325 en h�ndf�stning, hvori han lover at lette skattetrykket ("borgerne skal kunne handle "uden told og tyngde"), og at danehoffet skal indkaldes hvert �r. Ydermere bliver storm�ndenes krigspligt nedsat. Og kongen skal nedbryde de kongelige borge, hvoraf mange er opf�rt under Erik Menved. Det g�lder dog ikke de tre gamle slotte i Kolding, Ribe og Skanderborg. Dette l�fte bliver som de fleste andre kun holdt i meget begr�nset omfang.rnrnChristoffer er meget aktiv i Nordtyskland, og efter en masse falske l�fter lykkes det ham at f� fyrsted�mmet Rostock til at anerkende Christoffer som sin lensherre. Men dette som flere andre eventyr koster mange penge. Christoffer udskrev nye skatter (hvilket han jo ikke m�tte if�lge h�ndf�stningen). Flere af storm�ndene, bl.a. Ludvig Albrektsen Eberstein, allierer sig med de holstenske grever og organiserer opr�r i Jylland og p� Fyn, og snart breder det sig til Sj�lland. I 1326 har grev Gerhard af Holsten b�de Jylland og Fyn i sin magt. Christoffers s�n, Erik, fors�ger et modangreb, men han m� kapitulere ved Kors�r bliver indsat som fange p� Haderslevhus. Christoffer flygter med resterne fra det kongelige skatkammer sammen med sin dronning Eufemia og s�nnen Valdemar (Atterdag) til Nordtyskland. Christoffer optager et st�rre l�n og vender tilbage til Danmark med en h�r for at starte en opstand. Men ingen danskere slutter sig til ham. I virkeligheden sender grev Gerhard 3 den danske h�r efter Christoffer, som endnu engang m� flygte.rnrnDe holstenske og danske storm�nd v�lger nu den kun 11-�rige hertug Valdemar af Slesvig til konge. P� grund af hans alder bliver hans morbroder, den magtfulde grev Gert (Gerhard III af Rendsborg, "Den Kullede Greve") udn�vnt til rigsforstander og formynder.rnrnI 1329 bliver Danmark delt mellem flere storm�nd. Det skaber dog nogen utilfredshed, at Danmark kommer p� udenlandske h�nder, og grev Johann den Milde af Pl�n foranlediger, at Christoffer vender hjem, og han anerkendes som konge i Sk�ne og p� Sj�lland. Der udbryder nu en konflikt mellem Danmarks to st�rste kreditorer: grev Gerhard (med Fyn som len) og Johann III (med omr�derne �st for Storeb�lt som len). Christoffer tager Johanns parti, i 1331 sejrer Gerhard i et slag lidt nord for Dannevirke. Christoffers s�n, Erik omkommer, og Christoffers anden s�n Otto tages til fange. Hele Danmark er nu p� storm�ndenes h�nder, og Christoffer kun konge af navn. For at f� Danmark tilbage skal der betales 200.000 mark s�lv. Og det er kun for at f� selve jorden, den samlede g�ld er langt st�rre.rnrnChristoffer d�r den 2. august 1332 og begraves i Sor� Kirke. Christoffer er som n�vnt gift med Eufemia, datter af Bogislaw IV af Pommern. Sammen f�r de d�trene Margrete, Agnes og Helvig. Derudover s�nnerne Erik (Christoffers medkonge) og Magnus (der uden held fors�ger at blive konge efter faderens d�d) og Valdemar. Danmark er nu uden konge frem til 1340, hvor Christoffers s�n, Valdemar (Atterdag) kommer p� tronen.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

edit


Christoffer 3. af Bayern

of Bavaria sv:Kristofer av BayernrnChristoffer 3. af Bayern (Christoffer III), s�n af grev Johan Pfals og Erik 7. af Pommerns s�ster, Catharina, f�des den 26. februar 1416. Han er konge af Danmark fra 1440-1448, af Sverige fra 1441-1448 og af Norge fra 1442-1448. I hans ungdom g�r han tjeneste under den tyske kejser. I 1437 anmoder det danske rigsr�d Christoffer om at overtage den danske trone, efter at Erik af Pommern har trukket sig tilbage til Gotland. Christoffer indvilliger, og den 9. april 1440 bliver han hyldet som konge p� Viborg Landsting.rnrnSituationen i Danmark er s�rdeles vanskelig. B�de Norge og Sverige har opsagt unionen. Og i 1441 g�r de nordjyske b�nder opr�r. Efter h�rde kampe erobrer bondeh�ren kongens f�stning Aggersborg, og b�nderne s�tter over Limfjorden. De forskanser sig ved Husby Hole bag en tredobbelt vognborg. Christoffers tropper lider et smerteligt nederlag den 3. maj 1441. Da Christoffer har brug for h�ren andre steder, tilbyder han b�nderne frit lejde til at drage hjem. De fleste tager imod tilbuddet, kun vendelboerne bliver tilbage. Den 8. juni g�r Christoffer endnu en gang til angreb p� vognborgen og vinder en knusende sejr. Opr�rernes ledere bliver henrettet, og opr�ret er for en tid sl�et ned. Senere i 1441 f�r �rkebiskop Hans Laxmand forhandlet igennem, at Erik skal overtage den svenske trone, dog gives Finland og �land i len til den svenske rigsforstander Karl Knutsson Bonde. Den 13. november bliver Christoffer hyldet som svensk konge. I 1442 f�r Hans Laxmand ogs� forhandlet igennem, at Christoffer ogs� skal v�re konge af Norge, og i 1443 bliver Christoffer kronet til konge af Danmark.rnrnEfter at v�re blevet kronet genindf�rer Christoffer tiende i Jylland og p� Fyn; det kan ikke afvises, at han er inspireret hertil af �rkebiskoppen. I 1443 f�r K�benhavn en ny stadsret, der forbyder fremmede at handle med fremmede og at bruge udenlandsk valuta. Desuden bliver �resundstolden genindf�rt. Hansest�derne er naturligvis ikke begejstrede, og de truer med at indg� forbund med Erik, der jo stadig sidder p� Gotland. P� et m�de i 1445 bliver Christoffer tvunget til at stadf�ste Hansest�dernes privilegier i Norge og Sverige. Vistnok som et led i denne aftale bliver Christoffer i september 1445 p� K�benhavns Slot gift med markgreve Johann af Brandenburgs datter, Dorothea. Christoffer d�r af feber p� f�stningen K�rnan i Helsingborg den 5. januar 1448. Han bliver begravet i Roskilde Domkirke. Hans enke, Dorothea bliver i oktober 1449 gift med Christian I. Hun viser sig at v�re en stor finansiel begavelse, som opn�r at f� mange slotte i pant. Hun d�r i 1495.rnrnEfter Christoffers d�d tilbyder Rigsr�det tronen til hertug Adolf VIII, men han peger i stedet p� sin s�sters�n, grev Christian af Oldenburg. Christian m� udtrykkeligt love at overholde bestemmelsen i Valdemar Atterdags h�ndf�stning om, at "S�nderjylland aldrig m� genforenes med resten af riget".rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

edit, link


Cicerone

Fremmedf�rer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ciffer

Taltegn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cifferskrift

L�nskrift.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cirka

Omkring, rundt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cirklens kvadratur

Cirklens kvadratur er en konstruktion med passer og lineal som eneste hj�lpemidler af et kvadrat, som har samme areal som en given cirkel Opgaven er et af de klassiske matematiske problemer.rnrnMan havde l�nge formodet at opgaven var ul�selig, men dette blev f�rst bevist i 1882 af den tyske matematiker Lindemann. rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Wikified


Cirkulation

Oml�b, Kredsl�b.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cirkulere

G� rundt, kredse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cirkul�re

Rundskrivelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ciselere

Udmejsle, punsle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Citant

Sags�ger, St�vner.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Citat

Hids�t.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Citationstegn

"G�se�jne".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Citatus

En sags�gt. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Citere

N�vne, gengive.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Citronat

En art af citrusfamilien, der bl.a. anvendes til sukat. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Civil

Borgerlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Clair-obscur

Halvm�rke, Tusm�rke.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Clairvoyance

Synskhed (ordret "Klarsyn").rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Clips

Clipsen blev opfundet af nordmanden Johan Vaaler i 1899. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cocos�erne

Australske �er.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Coimbra

Universitet i Portugal, grundlagt 1288.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Collier

Halssmykke, pelskrave.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Collo

Stykke rejsebagage eller godssending.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Column

�klumme�, fast artikel i avis.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Coma

Dyb bevidstl�shed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Comat�s

Bevidstl�s.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Comeback

En kunstners eller en sportsmands tilbagevenden efter en frivillig eller ufrivillig pause.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Comic strip

Morsom tegneserie.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Coming man

Mand med lovende karriere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Commando-raid

Pludselig milit�raktion foretaget af mindre elitestyrke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Comme il faut

Som det b�r sig. Efter moden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Commemorabel

Mindev�rdig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Commemoration

Ihukommelse, mindefest.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Comment

Skik og brug, l�ssluppen fest.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Commercial

Reklame i radio eller TV.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Commodore

Commodore har flere betydninger:rn#Engelsk eskadre- eller flotillechef.rn#Firma der fremstillede Commodore computere, blandt andet Commodore 64, Commodore 128 og Commodore Amiga.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Rettet link til Amiga


Common sense

Sund sans, sund fornuft.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Commoner

I Storbritannien: person som ikke er adelig.

link


Communiqu�

Meddelelse, regerinsmeddelse, bulletin.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Comodamente

Mageligt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Compaciscere

Komme overens.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Comparaison

Sammenligning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Competition

Sportskonkurrence, �ben for flere deltagere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Compiacevole

Behageligt, elskv�rdigt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Compiler

compiler (da. overs�tter) er et program, der overs�tter (kompilerer eller p� engelsk: compiles) et programs kildekode (eng. sourcecode) til et format, der kan l�ses og k�res (eng. execute), direkte af en bestemt type computer, det der kaldes maskinkode (eng. assembler). Alternativet til compilere er fortolkere (eng. interpreter), hvor kildekoden ikke overs�ttes til maskinkode f�rst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

maskinekode -> maskinkode


Complet

1. En complet er en damedragt i to dele af samme stof.rn2. Kaffe (te) med br�d, sm�r og �g.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Compos mentis

Med fornuften i behold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Compos�

Dragt i to uensfarvede dele.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Comptometer

Regnemaskine.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Comte

Greve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Komtesse

I Danmark er en komtesse en greves datter, medens hans hustru er grevinde.rnrnMuligvis kan Comtesse anvendes om f.eks. franske (ikke engelske, tyske eller italienske) forhold.

Overf�rt forklaring fra diskussionsside


Con amore

Af lyst, som amat�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con brio

Livligt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con calore

Med varme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con dolore

Vemodigt, med smerte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con duolo

Med smerte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con espressione

Udtryksfuldt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con festivit�

Festligt, muntert.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con leggerezza

Let.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con maest�

Majest�tisk, pomp�st.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con mano destra

Med h�jre h�nd.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con mano sinistra

Med venstre h�nd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Con moto


Con sentimento

F�lelsesfuldt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Concetti

Spidsfindige �ndrigheder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Concierge

Portnerske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Concisus

Finthakket.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Concitato

St�rkt bev�get.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Concordia

1. Enighed.rn2. Romersk gudinde for endr�gtigheden.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Conditio sine qua non

Fast betingelse.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Condottiere

Bandef�rer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Confessio

Bekendelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Confessionarius

"Skriftefader". Kongehusets pr�st.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Confiteor

"Jeg bekender" (latin). Syndsbekendelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Confiture

1. Fransk for syltet�j.rn2. Konfekt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Conga

1. Cubansk h�ndtromme.rn2. Cubansk dans.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Connaisseur

Kender, ekspert.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Conquistador

Erobrer, besejrer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Conseil

R�d, r�dsforsamling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Conseiller

R�dgiver, r�dsmedlem.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Konsensus

Enighed, overenskomst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Consilium


Consomm�

Fransk for kraftig klar k�dsuppe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Constitutum

Betalingstilsagn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Constrictor

Lukkemuskel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Consvetudo

Retspraksis.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Container

1. Transportbeholder til forsendelse eller til bortk�rsel af affald.rn2. Beholder til nedkastning med faldsk�rm.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Contradictio in adjecto

Selvmodsigelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Contremineur

Modarbejder, baissist.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Contumacia

Udeblivelse, frav�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Convivium

G�stebud, gilde.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cool

K�lig, f�lelseskold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Coolgardie

Coolgardie er beliggende n�r ved Kalgoorlie, den n�stst�rste by i Vestaustralien.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cooper's Creek

Australsk flod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Coperto

Med d�mper.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Coproduktion

F�llesfremstilling, for eksempel af illustrationerne til en bog som udkommer p� flere sprog.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

for eksempel illustration til bog -> for eksempel af illustrationerne til en bog


Copyright

Udgivelsesmonopol, forlagsret, kopieringsret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Copyrighted

Beskyttet ved copyright.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Copywriter

Reklametekstforfatter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Coquelicot

Valmuer�d.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Coram populo

Offentlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cordoba

Argentinsk by.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Corkscrew

Skruet boksest�d mod hagen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Corneitis

Hornhindebet�ndelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Corner

Spekulationsopk�b af en bestemt vare. Sammenslutning af cornerspekulanter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cornflakes

Udvalset og ristet majs.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Corny

D�rlig spillem�de i Jazz.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Corona

Lysende ring om solen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Corporation

Selskab, aktieselskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Corps diplomatique

De udenlandske gesandtskaber i et land.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Corpus delicti

Spor efter eller ting brugt til forbrydelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Corpus juris

De romerske love.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Corroborans

Styrkende l�gemiddel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Cortes

Parlamentet i Spanien og Portugal.

Rigsdagen -> Parlamentet


Cort�ge

F�lge, �resf�lge, vognoptog.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen