29. januar

Januar en:January 29 eo:29-a de januaro es:29 de enero fr:29-janvier nl:29 januari no:29. Januar pl:29 stycznia sv:29 januarirnrn29. januar er dag 29 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 336 dage tilbage af �ret (337 i skud�r).rnrnValerius dag. Valerius var biskop i Saragossa.rnrnBegivenhederrn*1658 - Karl den 10. Gustav af Sverige g�r over isen p� Lilleb�lt. Karl Gustav havde besat hele Jylland, men ville videre ud p� de danske �er. Han gik over isen med 6.000 ryttere og 2.500 fodfolk ved Hjels. P� blot et par dage var hele Fyn erobret efter den dristige operation.rn*1769 - Det Kgl. Danske Landhusholdningsselskab stiftes.rn*1868 - For f�rste gang holdes der i Danmark en sm�rudstilling om vinteren. Udstillingen fandt sted i �rhus og havde 167 udstillere. Udstillingen blev starten p� en stor (og tiltr�ngt) forbedring af sm�rrets kvalitet. Hidtil havde sm�rudstillinger v�ret holdt om sommeren, hvor sm�rret var bedst.rn*1886 - Tyskeren Karl Benz tager patent p� sin trehjulede �selvg�ende motorvogn�, verdens f�rste bil, som blev kaldt �Motorwagen�. Den var trehjulet og havde en encylindret k�detrukken motor. Tophastigheden p� 13-16 km/t.rn*1918 - "Slaget p� Gr�nttorvet". En arbejderdemonstration bliver splittet af Politiet, p� K�benhavns gr�nttorv (nuv�rende Israels Plads).rn*1922 - I Davos i Schweiz vinder det danske par Helene Engelmann og Alfred Berger VM i kunstsk�jtel�b for par.rn*1942 - 5 danskere d�r af kulde denne dag, og brandv�senet rykker ud til 270 spr�ngte vandledninger. Vinteren 1942 er den strengeste vinter nogensinde i Danmark, og var den sidste af de s�kaldte trilling-isvintre.rn*1959 - Kongelige Gr�nlandske Handels nye flagskib Hans Hedtoft st�der mod et isbjerg ved Kap Farvel og synker. Alle 95 ombord omkom. Skibet var p� vej hjem fra jomfrurejsen til Gr�nland. Det eneste spor af skibet var en redningskrans, der skyllede op p� Islands kyst.rn*2002 - Louis V. Gerstner, Jr. Stoppede som administrerende direkt�r hos IBM og Samuel J. Palmisano overtog posten.rnrnF�dtrn*1749 - Christian d. 7. f�des p� Christiansborg.rn*1915 - Halfdan Rasmussen, forfatter.rn*1918 - John Forsythe, skuespiller.rn*1945 - Tom Selleck, skuespiller.rn*1954 - Oprah Winfrey, amerikansk talkshow-v�rtinde.rn*1966 - Romario de Souza Faria, brasiliansk fodboldspiller.rnrnD�dsfaldrn*1906 - Christian d. 9. d�r p� Amalienborgrn*1955 - Hans Hedtoft, socialdemokratisk statsminister, d�r af et hjerteslag under Nordisk R�ds session i Stockholm.rnrn----rnSe ogs�: rnrn28. januar - 30. januar - 29. december - 28. februar - liste med alle dage rnrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

edit


Walk over

1. Placering som vinder p� grund af modstanders udebliven.rn2. Overlegen sejr.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wall street

Gade i New York. USA's fondsb�rs er placeret i denne gade sammen med en r�kke finansielle virksomheder.rnSymbolsk betegnelse for den amerikanske h�jfinans.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wallop

H�rdt boksest�drn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wallraff-Richartz-Museum

Kunstmuseum i K�ln, Tyskland. Samlingen best�r prim�rt af ren�ssance- og barok kunst (Lochner, van Dyck, Claude Lorrain, Murillo). Fransk kunst fra 1800-tallet (Corot, Monet). Tysk kunst fra 1800-tallet (Friedrich, Menzel, B�cklin). Samt international kunst fra det 20. �rhundrede (pop art og amerikansk concept art).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Walt Disney

Walter Elias Disney eller i folkemund blot Walt Disney er en de vigtigste personer i underholdningsbranchen. Walt Disney producerede tegnefilm, tegneserier og andre underholdningsprodukter. Grundlagde Walt Disney Productions og Walt Disney World, forlystelsesparker. Disney har st�et bag verdens absolut mest popul�re tegnefilm som Askepot, Bambi, Dumbo og ikke mindst Snehvide og de syv sm� Dv�rge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

filmtitler kursiveret


Walter Hunt

1849 tog amerikaneren Walter Hunt patent p� sikkerhedsn�len. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


WAN

Wide Area Network er et datanet, der typisk sp�nder over flere byer.


Wang Shifu

Kinesisk forfatter (cirka 1250-cirka 1337). Dramatiker: Romancen i den vestlige fl�j.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wankelmotor

Forbr�ndingsmotor, i hvilken stemplet er erstattet af en trekantet rotor. Konstrueret 1953 af tyskeren Felix Wankel (f�dt 1902).rnrnMotortypen bruges kun i ganske f� biler og motorcykler. Wankelsystemet er kendetegnet ved ikke at v�re videre driftsikkert.rnrnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

stemplet erstattes af en trekantet rotor -> stemplet er erstattet af en trekantet rotor ; link


Wannabe

En wannabe-konkurrence svare til en "look a like"-konkurrence, hvor man konkurrere om at ligne og geb�rde sig som den/de kendte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


WAP

Wireless Application Protocol er en standard for web-baserede anvendelser p� mobiltelefoner.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wapiti

Nordamerikansk kronhjort med meget stort gevir.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Warfarin

Er en vitamin K antagonist, antikoagulant, anvendes til hindring af dannelse af blodpropper. Se ogs� dicumarol.rnrnWarfarin er en hvid krystallinsk forbindelse, C19H16O4. Det er et stof der forhindrer blod i at koagulere. Det bruges som gift mod rotter (rodenticid) og til bek�mpelse af andre skadedyr. Det anvendes ogs� til behandling af blodpropper. Det sker i en h�rfin balance med K-vitamin, der har den modsatte virkning (en antagonist), det fremmer blodets koagulation. Warfarin er et godt eksempel p�, at lidt er godt, og for meget kan v�re d�deligt.rnrnWarfarin blev opdaget ved et tilf�lde i 1920'erne. I det sydlige USA fandt man uforklarlige tilf�lde af d�dt kv�g, hvor d�ds�rsagen var indre bl�dninger. Forskere fra Wisconsin Agricultural Research fandt ud af, at der i det nysl�ede kl�vergr�s, der blev anbragt i siloerne, var h�je koncentration af kumarin (ansvarlig for gr�slugten). I varme og fugtige somre var der us�dvanligt meget kumarin. Under den h�je temperatur, fugt og tryk i siloerne blev kumarin omdannet til et stof der, n�r kv�get �d gr�sset, kunne fortynde blodet s� meget, at dyrene d�de af indre bl�dninger. De kaldte stoffet for WARfarin (WAR er en forkortelse for Wisconsin Agricultural Research).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Warm replace

Engelsk betegnelse for enheder der kan monteres og udskiftes uden power off. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Warnem�nde

By i Tyskland. Udhavn til Rostock, Badeby, f�rgeforbindelse til Gedser.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


WARPET

Forkortelse for firmaet Western Australian Petroleum Company.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Warszawapagten

Pact sv:WarszawapaktenrnWarszawapagten (WP) var en milit�r organisation, der udover Sovjetunionen omfattede de dengang kommunistisk styrede stater i Central- og �steuropa.rnrnWP blev formelt kaldt traktaten om venskab, samarbejde og gensidig bistand. Pagten blev undertegnet i Warszawa den 14. maj 1955 af Albanien, Bulgarien, Polen, Rum�nien, Sovjetunionen, DDR, Tjekkoslovakiet og Ungarn. Den formelle baggrund for oprettelse af Warszawapagten var det t�ttere milit�re samarbejde mellem USA og Vesteuropa, der fandt sted med Forbundsrepublikken Tysklands optagelse i NATO den 9. maj 1955. En anden �rsag var den �strigske statsaftale af 15. maj 1954, hvorefter grundlaget for at beholde sovjetiske tropper i Ungarn og Rum�nien faldt bort.rnrnDe umiddelbare konsekvenser af oprettelsen af WP var sm�, da Sovjetunionen forinden havde udviklet t�tte milit�re relationer med de enkelte �steurop�iske lande. Men med dannelsen af WP fik det milit�re samarbejde med �rene tilf�rt et st�rkere multilateralt element.rnrnWP-traktaten bestod af en indledning samt 11 artikler. De vigtigste var: rn*Artikel ??? hvor parterne, under henvisning til FN-pagten, forpligtede sig til at afst� fra trusler og brug af magt.rn*Artikel 4, hvor der henvises til FN-pagtens artikel 51, der giver de enkelte lande ret til selvforsvar. I tilf�lde af v�bnet angreb p� et af medlemslandene fra en anden stat eller en gruppe af stater, skulle de allierede �jeblikkelig komme til unds�tning med brug af de milit�re midler, der er n�dvendige. rn*Artikel 5, der omhandler oprettelsen af en f�lleskommando.rn*Artikel 6, der omhandler oprettelsen af en politisk konsultativ komit�. rn*Artikel 8, der fastsl�r princippet om respekt for de enkelte landes uafh�ngighed og suver�nitet samt ikke-indblanding i indre anliggender.rn*Artikel 9, der �bner op for medlemskab for nye stater.rn*I artikel 11 siges det, at traktaten skal g�lde i 20 �r, hvorefter den inden for et �r kan opsiges. I modsat fald forl�nges traktaten i 10 �r. Den oph�ves dersom der skabes et f�lleseurop�isk sikkerhedssystem.rnrnDen politisk konsultative komit� var WP's �verste politiske organ. Her m�dtes regeringscheferne og udenrigsministrene samt de �verstkommanderende for de v�bnede styrker. Fra 1958 blev der ogs� holdt m�der mellem de kommunistiske partiers f�rstesekret�rer og forsvarsministrene. P� et m�de i Prag blev statutterne for den f�lles kommando vedtaget, ligesom DDR's styrker, der officielt var blevet oprettet i januar 1956, blev en del af den f�lles kommando. Der blev derudover oprettet to �hj�lpeorganer�, et f�lles sekretariat under ledelse af en generalsekret�r, samt en permanent kommission til udarbejdelse af f�lles anbefalinger i vigtige udenrigspolitiske og sikkerhedspolitiske sp�rgsm�l. Den �verstkommanderende havde en f�lles stab til r�dighed med hovedkvarter i Moskva. Den �verstkommanderende var altid fra Sovjetunionen.rnrnDet var f�rst fra begyndelsen af 1960'erne, at der reelt kom gang i samarbejdet. Fra det tidspunkt blev der holdt regelm�ssige m�der og afholdt f�lles milit�rman�vrer. Fra Sovjetunionens side var der en voksende interesse i at multilateralisere samarbejdet, ganske som det var tilf�ldet inden for den �konomiske samarbejdsorganisation, COMECON. Samtidig blev der i takt med atomv�bnenes fremmarch �ndret milit�rdoktrin. Takket v�re sine store konventionelle styrker blev Sovjetunionen fortaler for at ikke-brug af atomv�ben, hvilket imidlertid afvistes fra NATO-side, hvor den numeriske underlegenhed i konventionelle styrker bet�d en satsning p� tidlig brug af atomv�ben, hvis en europ�isk krig skulle bryde ud. Der blev dog i 1960'erne sk�ret noget ned p� de sovjetiske styrker i Europa, is�r p� grund af muligheden for krig med Kina.rnrnI 1968 blev WP brugt som ramme for invasionen af Tjekkoslovakiet, der dog ligesom i Ungarn i 1956 reelt var en sovjetisk aktion. Efter den milit�re invasion af Tjekkoslovakiet blev der vedtaget en r�kke milit�re og organisatoriske opstramninger for at sikre st�rre disciplin inden for alliancen. Fra sovjetisk side proklameredes princippet om begr�nset suver�nitet, den s�kaldte �Bresjnev-doktrin�.rnrnFra midten af 1970'erne - under den internationale detente - genoptog Sovjetunionen kampagnen for en ny europ�isk sikkerhedsorden. Dette lykkedes gennem Helsingforsaftalerne i 1975, der godt nok i princippet stadf�stede de eksisterende gr�nser i Europa, men samtidig satte menneskerettighedssp�rgsm�l p� den internationale dagsorden. M�let fra sovjetisk side var at sikre international afsp�nding, men uden undergravning af de sovjetiske �landvindinger� i �steuropa. Denne politik blev sat under stadig st�rre pres under den �anden kolde krig� fra slutningen af 1970'erne og i �rene frem til Gorbatjovs tiltr�den som generalsekret�r for SUKP i 1985. Der blev i stadig stigende grad s�et tvivl om Warszawapagt-soldaternes p�lidelighed i tilf�lde af en europ�isk krig.rnrnUnder Gorbatjov blev samarbejdet inden for Warszawapagten udsat for voksende pres. Med murens fald og de gamle realsocialistiske systemers undergang forsvandt selve fundamentet for Warszawapagten. Umiddelbart havde tanken om at f� skabt en ny f�lleseurop�isk sikkerhedsorden med det dav�rende CSCE som fundament og nedl�ggelse ikke alene af Warszawapagten, men ogs� NATO, stor tilslutning i de nye demokratier. Men det skulle hurtigt vise sig at de f�rende vestlige lande - frem for alt USA, der fremstod som �sejrherren� i den kolde krig - ikke havde i sinde at nedl�gge det NATO, hvor USA havde den altafg�rende magt.rnrnDet blev derfor NATO og ikke CSCE, det senere OSCE, der blev omdrejningspunktet i betr�belserne for at udfylde det sikkerhedspolitiske tomrum i �st. I f�rste omgang blev de central- og �steurop�iske lande tilbudt partnerskab for fred (PFP) aftaler, men fra midten af 1990'erne blev forel�big tre �stlande, Polen, Tjekkiet og Ungarn tilbudt fuldt medlemskab af NATO. F� dage efter den formelle optagelse i NATO, i marts 1999, igangsatte NATO bombardementerne af Jugoslavien, der reelt blev den f�rste pr�ve p� NATO's nye doktrin. NATO-bombardementerne og omskabelsen af NATO til en potentiel angrebsalliance blev iflg. meningsm�lingerne ikke m�dt med begejstring - udl�ste snarere direkte modstand - i de nye NATO-lande og i �steuropa og SNG-landene generelt.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

en: sv:


Wartburg

Borg ved byen Eisenach, i V-DDR, opf�rt i 11. og 12. �rhundrede i romansk stil. Her boede Luther, da han oversatte Bibelen 1521-22.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit, link


Wasabi

Gr�n og meget st�rk japansk peberrod, der knuses og t�rres. Man blander den herefter op med soyasauce, og bruger den til at dyppe fisken, n�r man spiser sushi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Washington

amerikanske stat Washington kaldes ogs� for Evergreen State. Stat (1889) i det nordvestlige USA p� 173.000 km2. 2,4 millioner indbyggere. rnrnErhverv: Skovbrug, fiskeri, aluminiumsindustri, flyproduktion. rnrnKendte virksomheder: Boeing, Microsoft.rnrnHovedstad Olympia, st�rste by Seattle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

en:


Washington DC

USA's forbundshovedstad (1800). Den centrale del af Washington udg�r et s�rskilt forbundsdistrikt (District of Columbia). Washingtons forst�der ligger i Maryland og Virginia. I alt har Washington cirka 2 millioner indbyggere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wasp

Engelsk betegnelse for hveps.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wasser alen

�ldre l�ngdem�l svarende til 55 centimeter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Watergate

Watergate er navnet p� et st�rre kompleks af dyre lejligheder ved Potomacfloden i centrum af Washington DC. Op til pr�sidentvalgkampen i 1972 lejede nationalkomiteen for det demokratiske parti lokaler i dette kompleks. rnDen 17. juni 1972 blev der foretaget et indbrud i disse lokaler af en gruppe med tilknytning til komiteen for genvalg af pr�sident Nixon (CREEP). Indbruddet blev opdaget af en vagtmand og gerningsm�ndene blev arresteret. Det Hvide Hus behandlede sagen som �et tredjerangs indbrudsfors�g� og n�gtede yderligere kommentar. Alligevel kom det allerede i forh�rsretten frem, at en af indbrudstyvene indtil kort tid forinden havde v�ret ansat i CIA, og sporene begyndte ret hurtigt at pege i retning af CREEP og Det Hvide Hus. rnB�de den juridiske og journalistiske efterforskning gik imidlertid s� langsomt, at sagen fik ringe indflydelse p� valgkampen. Nixon opn�ede uden problemer fornyet nomination fra republikanernes side og slog derefter George McGovern overlegent ved selve valget. rnUnder og efter valget fortsatte en del journalister imidlertid med at grave i Watergatesagen. I en serie reportager i Washington Post og andre aviser blev tr�dene knyttet mellem indbrudstyvene, cubanske eksilmilj�er i Florida, tidligere CIA ansatte, CREEP og til sidst Nixons n�rmeste r�dgivere i Det Hvide Hus. rnI marts 1973 gik flere af disse r�dgivere af. I maj udpegede Nixon en speciel Watergate efterforsker, Archibald Cox. I juli tog sagen en afg�rende vending, da Nixonr�dgiveren Alexander Butterfield ved en kongresh�ring r�bede, at Nixon havde omfattende b�ndoptagelser af sine telefonsamtaler og konferencer. Cox bad om at f� disse udleveret, og da han n�gtede at frafalde kravet, blev han fyret ved den s�kaldte l�rdagsmassakre. Under denne �massakre� mistede Nixon den politiske topledelse i Justitsministeriet og en stor del af det der var tilbage af hans politiske prestige. rnDen nye Watergate efterforsker viste sig imidlertid ikke v�sentlig mere f�jelig. I april 1974 blev en stor del af materialet fra lydb�ndene offentliggjort. Dette f�rte til nye skandaler. Dels p� grund af det kompromitterende indhold, dels fordi pr�sidenten og hans medarbejdere ikke kunne give overbevisende forklaringer p�, hvorfor der manglede bidder af afg�rende samtaler. rnNixon klyngede sig til magten s� l�nge han kunne, og fors�gte blandt andet at aflede opm�rksomheden gennem en r�kke udenrigspolitiske udspil. I august 1974 var kravet om at stille ham for en rigsret imidlertid blevet s� st�rkt, at han fandt det n�dvendig at g� af - som den f�rste pr�sident i USA's historie. Det er en udbredt opfattelse, at Nixon kunne have overlevet Watergate, hvis lydb�ndene ikke var blevet kendt, eller hvis han havde �delagt dette materiale. rnDet er aldrig blevet bevist, at Nixon kendte til indbruddet i Watergatebygningen p� forh�nd. Han havde imidlertid skabt et klima omkring sin egen administration og valgkamp som opmuntrede selv hans n�rmeste medarbejdere til lovbrud. Og da indbruddet blev afsl�ret, gjorde han hvad han kunne, med lovlige og ulovlige midler, for at d�kke over enhver forbindelse mellem CREEP og Det Hvide Hus. rnEn v�sentlig del af �ren for at Watergateafsl�ringene fik s� stort et omfang, tilfalder utvivlsomt de to unge Washington Post journalister Carl Bernstein og Bob Woodward. Mere erfarne politiske journalister b�de p� Post og andre aviser viste sig at have for st�rke loyalitetsb�nd overfor det etablerede system til at forf�lge sporene s� effektivt som de to, som stod ved siden af den nationale storpolitik. En mere speciel faktor i sagen var, at Woodward fandt en centralt placeret kilde, den s�kaldte �Deep Throat�, som ved flere anledninger gav arbejdet vigtige skub fremad. Kildens identitet er aldrig blevet afsl�ret. Alligevel indskriver Watergate afsl�ringerne sig i en gammel nordamerikansk tradition for �muck-raking� - journalistik som graver i m�ddingen. rnS� at sige alle nordamerikanske pr�sidenter har v�ret omgivet af skandaler af forskellige slags, af personlig og politisk art. Watergate adskilte sig alligevel fra tidligere sager ved Nixons us�dvanlige kynisme og hensynsl�shed. Desuden udspillede dette drama sig i en periode med stigende utilfredshed med mange sider af USA's politik, nederlagene i Indokina og store skandaler omkring efterretningstjenesten - bl.a. om udstrakt indblanding i hjemlige politiske forhold, aflytning af landets egne borgere. Midt i det hele blev Nixons vicepr�sident, Spiro Agnew, tvunget til at g� af p� grund af bestikkelse han havde modtaget i sin guvern�rtid i Maryland. rnNixons efterf�lger blev dermed Gerald Ford. En middelm�dig politiker som desuden havde den ulempe, at han ikke var folkevalgt. Ford tabte valgkampen mod Jimmy Carter ved pr�sidentvalget i 1976 og blev en overgangsfigur. Alligevel kom han til at indlede den proces af national forsoning og fornyet amerikansk selvtillid, som i 1980'erne fik store f�lger for international politik. rnP� det politiske plan bidrog Watergateskandalen til, at Kongressen tog noget af den magt tilbage, som pr�sidentembedet havde erobret. Et blandt flere udtryk for dette var de store �ndringer i den nordamerikanske offentlighedslov, som mod pr�sident Fords veto blev vedtaget i slutningen af 1974. rnBygningskompleks i Washington D.C. I USA Hjemsted for demokraternes nationale valgkampagne og genstand for et indbrud, som pr�sident Nixon i Juni 1972 havde ladet foretage for at unders�ge, om Demokraterne besad materiale, som kunne skade hans muligheder for at blive genvalgt som pr�sidetn. Afh�ringerne i forbinddelse med W.sagen foregik i saommeren 1973 og bragte s� afsl�rende oplysninger frem om pr�sident Nixons virksomhed, at han i august 1972 blvev tvunget til at tr�kke sig tilbagern----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit, link


Waterloo

Waterloo er en flamsk by i Belgien n�r Bruxelles. Ved Waterloo besejredes Napoleon den 18. juni 1815 af Wellington og Bl�cher.rnrn----rnrnWaterloo er en popsang af ABBA, som de vandt det internationale Melodi Grand Prix med i 1974. Da de vandt, sang de den p� engelsk, selvom originalen havde v�ret p� svensk. Sangen var starten p� ABBAs internationale karriere.rnrn----rnrnKilder/henvisningerrn*Lexopen

�ndret henvisning og tilf�jet lidt mere om sangen Waterloo


Waterproof

Vandt�t, vandfast.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Watson-Crick

James Dewey Watson og Francis Crick var de to forskere der i 1953 fremlagde teorien om hvordan DNA's dobbeltspiral er opbygget. I 1962 fik de Nobelprisen i fysiologi og medicin.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Watson-Crick-modellen

Watson-Crick-modellen er en model for opbygning og virkem�de af DNA-molekylet, dvs. genernes kemiske bestanddele. Hypotesen, der nu er almindeligt accepteret, blev fremlagt i 1953 af J.D. Watson og F.H.C. Crick som modtog Nobelprisen i fysiologi eller medicin i 1962.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

links


Watt

M�leenhed for effekt, opkaldt efter James Watt. Forkortes W. rnrn1 watt er lig 1 joule per. sekund.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Effekt, ikke energi


Wav

Ukomprimeret filformat til lyd under Windows.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wawex

Radarsystem til m�ling af b�lgeh�jder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


WAY

World Assembly of Youth, verdensforbund af ungdomsorganisationer, omfatter de vestlige lande samt en r�kke u-lande, stiftet 1948.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

de vestlige alnade -> de vestlige lande


WC

Water Closet er det oprindelig ord for toiletrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


WCDMA

Wideband Code Division Multiple Access er en transmissionsprotokol, som anvendes i UMTS. WCDMA giver st�rre b�ndbredde og bedre udnyttelse af frekvensspektret end andre systemer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

h�jere b�ndbredde -> st�rre b�ndbredde ; edit


WD

Forkortelse for Western Digital, der er et firma der blandt andet producerer harddiske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


WDM

Windows Driver Model er en type hardware-drivere, som er f�lles for Windows 98 og NT.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Weatherproof

Regn- og vindt�t (frakke).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Webserver

En webserver er i computerterminologi et program (eventuelt ogs� maskinen det k�rer p�) der lagrer og udleverer data p� "the world wide web". Som eksempler kan n�vnes: Apache, Tux, Roxen og IIS.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Wiki


Weekend

L�rdag-s�ndag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wehrmacht

Tysklands v�rnemagt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Weils sygdom

Alvorlig febersmitsot med gulsot.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Weimar

By i Tyskland, 70.000 indbyggere Omkring 1800 Tysklands vigtigeste kulturelle centrum. Her levede blandt andet Goethe og Schiller.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Weimarrepublikken

Den borgerlige tyske republik 1919-33 efter Weimarforfatningen som blev vedtaget af nationalforsamlingen i Weimar 1.8. 1919.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wein, weib und gesang

Vin, kvinder og sang.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Welf

Guelf, tysk fyrstesl�gt som i forbund med pavemagten bek�mpede de hohenstaufiske kejsere og disses tilh�ngere (Ghibeliner). Udviklede sig ti let politisk parti (Welfer, Guelfer) hovedsagelig best�ende af adel og bypatriciere. Forskellige grene af huset Welf har regeret i tyske stater. Blandt andet i Hannover til 1866, hvorfra ogs� det engelske kongehus udg�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Wellesley�erne

Australsk �.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wellington

New Zealands hovedstad siden 1856. 328.000 indbyggere. Levnedsmiddelindustri. Orlogsbase. Universitet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit, link


Welterv�gt

V�gtklasse mellem let- og mellemv�gt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Weltschmerz

Livslede, melankoli, spleen.rnTysk for verdenssmerte. Betegnelse for melankolien hos mange af romantikkens helte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Welwitschia

Welwitschia mirabilis, n�genfr�et plante, en af Jordens ejendommeligste planter. Har kraftig p�lerod og en grov st�ngel som lige netop n�r op over jordskorpen. Fra st�ngelen udg�r 2-3 lange blade, som hviler p� jorden og fungerer under plantens hele liv (indtil 100 �r). De enk�nnede kogler sidder p� den �vre st�ngeloverflade.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typos


Wembley

Forstad NV for London. I Wembley byggede man i 1922 Englands st�rste stadion (100.000 tilskuerpladser). I forbindelse hermed opf�rtes 1935 Empire Pool (10.000 tilskuerpladser) til indend�rs idr�t. Olympiske lege i Wembley 1948.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Werner-rapporten

Udarbejdet 1970 af en arbejsgruppe under ledelse af Luxembourgs statsminister Pierre Werner. Rapporten danner grundlaget for Efs valutapolitik og �konomiske politik og skal efter planerne realiseres seneste i 1980.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Weser

Flod i NV-Tyskland, 480 km, dannet ved sammenl�b af floderne Fulda og Werra. Sejlbar.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wessel�erne


West coast jazz

Cool jazz.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


West Edmonton Mall

West Edmonton Mall i Edmonton, Canada, er verdens st�rste shoppingcenter. Her kan man forlyste sig i over 800 butikker, 110 restauranter, verdens st�rste indend�rs forlystelsespark, verdens st�rste indend�rs badeland og verdens st�rste menneskeskabte indend�rs s�, 26 biografer, sk�jtebane i fuld stadionst�rrelse samt meget mere. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


West point

By nord for New York. H�rens officersskole grundlagt 1802 i West Point.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


West Virginia

VirginiarnWest Virginia er en stat (siden 20. juni 1863) i det �stlige USA, den regnes med til sydstaterne.rnrn* Areal: 62.809 km2.rn* Indbyggere: 1,8 mio.rn* Landbrug, kulbrydning.rn* Hovedstad: Charleston.rn* Statsblomst: Rododendron.

Omskrevet


Western

Westernfilm er en filmform som blev udbredt, endnu f�r Hollywood blev Hollywood og egentlig endnu f�r filmen blev film; Den f�rste film om togr�verier blev produceret i 1903 (af Edwin S. Porter), og den var den f�rste der tog n�rbilledet i brug som virkemiddel. Som fadder til westernfilmen er fors�gsvis blevet foresl�et middelalderens ridderdigtning, skillingsviserne, James Fennimore Coopers indianerskildringer samt b�de historiske romaner og kolportagelitteratur fra forrige �rhundrede. rnS� snart filmen overtog rollen som opium for folket - omkring 1908-10 da det verdensomsp�ndende distributionsnet var etableret - indtog westernfilmen sammen med k�rlighedsfilmen og historiske udstyrsstykker en delt f�rsteplads p� repertoirerne. Den plads har westernfilmen bevaret. rnDet er s�lsomt og samtidig let at forst�. S�lsomt fordi den egentlig er et reagensglasprodukt - s� og s� meget snuhed, drab, heltemod og aftensol. Let at forst� fordi den almindelige biografbes�gende lettere kan identificere sig med westernheltene, end at forestille sig sine n�rmeste eller sig selv som baronesse eller forfulgt uskyld, b�rskonge eller prins af Arkadien. Bekr�ftende slutsceneomfavnelser st�r sig godt i al slags vejr, og seksl�beren har man gennem hele �rhundredet kunnet k�be for en ugel�n. rnEgentlig er westernfilmen vor tids commedia dell'arte. Fuldt ud tilfredsstillende forestillinger kunne opf�res i et tomt rum og af medvirkende i jeans og balkjoler med indlysende karakteristikker p�: skurkene, heltene, indianerne og hvide, heltinde, jomfru og bordelmutter, sherif, drukkenbolten, doktor og/eller pr�st, en sj�lden gang en dum neger og en folkem�ngde - altid dum. Man kan i nyere westernfilm iagtage eksperimenter med op til tre karakteristikker p� samme figur; Det kalder seri�se filmkritikere for s�rligt interessante fornyelser. rnF�rst og fremmest har westernfilm ustandselig v�ret en glad og god forretning, som holder sig langt borte fra det kapitalst�rke producenter ofte frygter mest: Den v�mmelige virkelighed. Til geng�ld er filmhistoriens �ldste anmeldervittighed, at der er omkommet flere indianere p� det hvide l�rred end i virkeligheden. rnMed ovenst�ende visdomsord i tankerne kan man trygt give sig westernfilmen i vold og nyde det eventyrlige landskab, uanset om det er i Arizona eller Texas eller de til tider rimeligere erstatninger i Spanien eller Italien. Slanger og gringos, indianere og fr�kke fruentimmere lurer om hvert et hj�rne, som andre farer lurer i andre verdener. K�bet af billetten bekr�fter en aftale mellem producent og biografg�nger: Heltene skal g� s� grusomt meget igennem ogs� - og i mellemtiden har man som regel f�et set b�de floder og hurtige heste. rnDe f�rste westernfilm blev lavet af folk, som selv havde kendt pionererne der �erobrede� det nordamerikanske kontinent. Men bladrer man i filmhistorien opdager man, at nogle af de �bedste� westernfilm er lavet af den talentfulde lille flok af j�diske filmarbejdere, som via Paris og London s�gte til Hollywood p� flugt fra nazismen i 1930'erne. En forklaring - den accepterede - er, at de valgte formen fordi den b�d p� fort�llertekniske udfordringer: Enkle skikkelser og klare konflikter. M�ske var det ikke s� enkelt. M�ske oplevede de den som en raffineret, abstrakt leg i en s�lsom og f�ngslende, sluttet form, for det er det, den er. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link, edit


Western-blot

En metode til at immobilisere DNA fra fx virus og bestemme hvor det stammer fra via specifikke antistoffer. Metoden anvendes bl.a. til at m�le specificiteten af bestemte antistoffer til forskellige typer AIDS virus (HIV).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Westfalen

Tidligere preussisk provins, siden 1946 indg�et i Nordrhein-Westfalen, Tyskland.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Westfalske fred

Afsluttede Tredive�rskrigen og sluttedes i de Westfalske byer Osnabr�ck og M�nster 1648.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Westminister Abbey

Londons fornemste kirke, gotik, opf�rt 1220-1306. Westminster Abbey er kroningskirke og rummer mange ber�mte personers grave.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


WFDY

World Federation of Democratic Youth, den socialistiske verdensungdomsorganisation.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


WFP

World Food Programme, Verdensf�devareprogrammet, bistandsprogram oprettet af FN og FAO i 1963. Hoveds�de i Rom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Whig

Medlem af Whig-partiet, engelsk politisk parti fra cirka 1680. I Mods�tning til det kongetro Toryparti forf�gtede whig parlamentets rettigheder og religi�s tolerance. Udviklede sig i 19. �rhundrede til det liberale parti.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Whip

�Indpisker�rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Whiskers

Kindsk�g.rnEngelsk for kindsk�g.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Whisky

Whisky, som er den oprindelige stavem�de, kommer fra Skotland. Whiskey er fra Irland, hvor de staver det med "ey" i enden for at skille sig ud fra Skotland. Bourbon er amerikansk produceret whisky, og det er kun whisky lavet i USA., der m� kaldes bourbon. Whisky, hvad enten den kommer fra Skotland eller Irland, skal have lagret i minimum tre �r for lovligt at kunne kalde sig enten Scotch Whisky eller Irish Whiskey. rnEngelsk. Br�ndevin fremstillet af byg, rug eller majs og med upr�get r�gsmag. Fremstilles is�r i Skotland, Irland, Cannada og USA.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Whist

kortspil, spilles af to par spillere; forl�ber for bridge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

en:


Whitehall

Gade i London, hvor de fleste regeringsbygninger ligger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


WHO

World Health Organization, Verdenssundhedsorganisationen, FN-organ til varetagelse af international sundhed. Oprettet 1948. Hoveds�de i Geneve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Who

Engelsk rockgruppe ledet af Pete Townshend (f�dt 1945, dannet 1964. En af de meget generationsbevidste grupper.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wicklow Mountains

Beliggenden i �stirland cirka en times k�rsel fra Dublin. I 1700-tallet var Wicklow Mountains et popul�rt tilflugtssted for modstandere af den engelske krone.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wide-screen

Stort filml�rred.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wien

Wien er hovedstad i �strig. Byen er placeret ved Donau og har cirka 1,6 millioner indbyggere. rnrnDer er en betydelig industri i byen og den er ligeledes centrum for kultur og videnskab. rnrnUniversitetet er fra 1365 og byen har flere fagh�jskoler, et af verdens bedste videnskabelige biblioteker, verdensber�mte museer og teatre, Blandt andet Burgtheater og Staatsoper. rnrnByen er en betydelig turistby og et vigtigt trafikknudepunkt med fire lufthavne.rnrnGadenettet pr�ges af ringformede str�g. Blandt de kulturhistorisk betydningsfulde bygninger bem�rkes domkirken Stephanskirche, det tidligere kejserpal� Hofburg, det kejserlige lysstslot Sch�nbrunn, slottet Belvedere (nu museum). R�dhuset og parlamentsbygningen. Flere offentlige bygninger skyldes den danske arkitekt Theophilus Hansen (1813-1891). Naturparken Prater med forlystelseomr�de. rnrnI Romertiden var Wien en bef�stet lejr, Vindobona. Fra 1278 centrum i Habsburgske Rige. Store �del�ggelser i 2. Verdenskrig.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wiegenlied

Tysk, vuggevise.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wiener S�ngerknaben

�strigsk drengekor, grundlagt 1498 til hofkapellet i Wien.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wienerfreden

Fred afsluttet 2.10.1864 i Wien mellem Danmark, Preussen og �strig. Danmark afstod S�nderjyllland, Holstein og Lauenburg. Som erstatning for danske enklaver i S�nderjylland beholdt Danmark otte sogne syd for Kolding, et omr�de ved Ribe, samt �r�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typos, edit


Wienerklassicismen

Musikstil skabt cirka 1770-1820 i Wien af is�r Haydn, Mozart og Beethoven.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Wienerkongressen

Fredskongressen i Wien 1814-1815 for at ordne Europas politiske forhold efter Napoleonskrigene. Retningsliner for Wienerkongressen var at genoprette den f�r den franske Revolution herskende ligev�gt og at skabe garantier mod fremtidige franske erobringer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Wienerschnitzel

Stegt kalvefilet med citron, kapers og benfri sild.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wiesbaden

Hovedstad i Hessen, Tyskland 250.000 indbyggere. Bade- og kursted med varme mineralkilder, kendt siden Oldtiden. Betydelig industri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Hovedsatd i Hesse -> Hovedstad i Hessen ; link


Wigwam

Indianerhytte eller telt.rnNordamerikanske skovindianeres hytte.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wild West

1. Betegnelse for tidsperiode i amerikansk historie.rn2. Orienteringsl�b, Der l�bes hvert andet �r og altid i nord- eller vestjyske klit- eller hedeplantager i Danmark. Kortene er gerne oldnordiske, hvor man stort set kun kan stole p� h�jdekurverne. Starten g�r cirka kl. 02.00 om natten. Distancen er 27 km i terr�n.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wild West film

Cowboyfilm.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wilhelm 1.

1797-1888. Preussisk konge 1861, udr�bt 1871 i Versailles til tysk kejser.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wilhelm 2.

1859-1941. S�nnes�n af Wilhelm 1. kejser 1888-1918. Afskedigede Bismarck 1890. Abdicerede efter nederlaget i 1. Verdenskrig og flygtede til Nederland.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wilhelmina 1. af Nederland

Wilhelmina Oranje Nassau van (31. august 1880 - 28. november 1962) var dronning af Nederland (23. november 1890, indsat 6. september 1898 - 4. september 1948. I eksil i England 1940-45 under 2. verdenskrig. Abdicerede til fordel for sin datter Juliana 1. af Nederland.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Oprettet datoer


Willard van Orman Quine

F�dt 1908. Amerikansk filosof, der har s�gt at forene pragmatismen med den logiske positivisme og som har aflivet mange af dogmerne inden for den tidlige analytiske filosofi.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


William Butler Yeats

F�dt 1865. D�d 1939. Irsk forfatter som deltog i den irske frihedsbev�gelse. Fik nobelprisen i 1923.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


William Heinesen

F�r�sk forfatter og billedkunster (1900-1991). Hans v�sentligste p�virkninger kom fra hans opv�kst i et travlt handelshus i T�rshavn, samt m�de med Otto Gelsted og 1920'ernes kreds af is�r venstreorienterede kunstnere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Otto Geisted -> Otto Geisted (det er vel meningen?)


Wilson-kammer

T�gekammer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wiltont�ppe

Maskinv�vet t�ppe med luv af uldgarn. Oprindelig fra Wilton, England.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wimbledon

Forstad SV for London. I Wimbledon afholdes �rligt internationalt tennismesterskab siden 1877. Resultatet af denne private turnering betragtes som VM i tennis for amat�rer. Siden 1968 ogs� adgang for professionelle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Windsor

1. By 30 km vest for London. 30.000 indbyggere. rnrn2. Windsor Castle, kongeligt slot grundlagt i 11. �rhundrede. Bygningerne d�kker et areal p� cirka 5 ha. Kongebegravelser.rnrn3. Det engelske kongehus' navn siden 1917 (i stedet for Sachsen-Coburg-Gotha). Ekskong Edward (1894-1972) bar titlen Hertug af Windsor.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

3 forklaringer samt wiki


Windsurfing

Br�dtsejlads p� br�dt med sejl.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wing

1. Fl�jspiller i fodbold.rn2. Flyverafdeling p� 2-4 eskadriller.rnEngelsk, fl�j, angresbsspilleri for eksempel fodbold eller hockey.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wing Tsun

Sportsgren som er et aggressivt selvforsvars-system, hvor den potentielt angrebne tager initiativet, n�r han/hun m�rker modstanderens intention om at angribe en. rnWing Tsun fungerer ud fra den opfattelse, at der under kamp ikke er nogen regler. Man risikerer derfor at miste livet hvis man fors�ger at tage hensyn til modstanderen/-erne eller anvender komplicerede og u�konomiske teknikker.rnTeknisk g�r Wing Tsung hele kroppen til et v�ben, hvor den grundl�ggende teknik er uhyre effektive k�deslag. Herudover anvendes spark-, h�ndteknikker, kn�-, albue-, kaste-, og gulvkampsteknikker. Den enkelte teknik afg�res af afstanden til sine angribere.rnTeknikkerne er meget enkle, det vil sige bev�gelses-�konomiske og velgennemt�nkte. rnHistorisk har Wing Tsun sin baggrund i et Kina for mere end 300 �r siden der var i konstant krig og kaos. To kvinder udviklede her systemet, som siden har bygget p� erfaringerne fra de efterf�lgende 300 �rs selvforsvar.rnKvinderne var den legendariske kvindelige Kung Fu mester Ng Mui og hendes unge elev Yim Wing Tsun, som systemet blev opkaldt efter. De videreudviklede de traditionelle kampkunster til et nyt individuelt kampsystem, som satte dem i stand til at besejre den tids bedste mandlige k�mpere.rnSystemet er lige siden blevet overleveret fra generation til generation i dybeste hemmelighed. Og det helt op til moderne tid, hvor Grandmaster Yip Man i 1950'erne, som den f�rste stormester, �bnede en offentlig skole i Hong Kong. Yip Man's sidste privatelev, Leung Ting, 10. Mestergrad, har siden 1976 gjort systemet tilg�ngeligt for Vesten.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Winnipeg

By i Canada. 540.000 indbyggere. Kornhandel. Universitet. Lufthavn. Byen er hovedstad i Manitoba.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Winston Churchill

Churchillde:Winston Churchillen:Winston Churchillrnsv:Winston S Churchilleo:Winston CHURCHILLrn1. Winston Churchill tjente under 6 monarker, var medlem af 16 parlamenter og arbejdede under 5 premiereministre og var selv premiereminister 2 gange. Desuden var han forfatter til 37 b�ger fordelt p� i alt 58 bind, og han n�ede at male over 500 malerier.rn2. En Winston Churchill er ogsaa betegnelsen for en cigar fra Cuba.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

eo:


Wire

Metaltrosse, - tr�d, -tov, kabel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wisconsin

Amerikansk stat.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


WISP

WISP (Womens International Strike for Peace) eller Kvindernes Internationale Fredsaktion blev startet af en gruppe husm�dre i Washington i efter�ret 1961. De startede i protest mod pr�sident Kennedys omfattende program for bygning af beskyttelsesrum mod atombombeangreb. I 1963 besluttede Wisp at g�re den amerikanske offentlighed opm�rksom p� hvordan nordamerikanernes krig f�rtes i Vietnam, og de samarbejdede med andre fredsorganisationer og kongresmedlemmer for at sprede dette budskab. Midt under krigen rejste to grupper kvinder i 1965 til Hanoi og Nordvietnam for at m�de vietnamesiske kvinder. Derefter rejste de p� store foredragsturneer. WISP st�ttede p� alle m�der de unge m�nd, som n�gtede at g�re tjeneste i Vietnam. Omkring 50.000 m�nd blev hjulpet, og der blev organiseret et l�bende arbejde for at holde kontakt med desert�rer og f�ngslede milit�rn�gtere. rnUnderskriftsindsamlinger mod krigen blev startet i 1964. Hundredetusinder af kvinder deltog i fredsmarcher mod Det hvide Hus. De opsatte informationsboder ved supermarkeder, i kirkerne og gik fra d�r til d�r med deres informationsmateriale. rnI 1966 blev fire kvinder kendt som �The Housewife Terrorists� eller �The Napalm Ladies�. De blev arresteret og d�mt for at have blokeret transporter med napalm. I februar 1967 blev der arrangeret en stor protestmarch mod Pentagon - det milit�re hovedkvarter i USA. Kvinderne bar forst�rrede fotos af napalmskadede b�rn. Tusinder af kvinder tog skoene af og hamrede dem mod Pentagons mure. Til slut stormede kvinderne milit�rkirken. rnDe skrev og sendte hundredetusinder af artikler til magthaverne. WISP medlemmer blev st�vnet for den amerikanske domstol for u-amerikansk virksomhed, men form�ede ved deres opf�rsel under retssagen at skandalisere denne McCarthy-domstol fuldst�ndig. rnEfter Vietnamkrigen begyndte WISP et omfattende arbejde under mottoet �Ikke flere m�nd og ikke flere penge til krig�. I flere lande blev der desuden dannet s�sterorganisationer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wolfram

en:Tungsten sv:VolframrnWolfram kaldes ogs� tungsten. Symbol i det periodiske system: W.rnrnWolfram er et h�rdt metal, besl�gtet med krom, molybd�n og uran. Grundstoffet findes blandt andet i Kina, Colorado, Argentina og Portugal. Det har det h�jeste smeltepunkt af alle metaller og anvendes til gl�detr�de i ellamper og radior�r. Det er ogs� korrosionsbestandigt og bruges i legeringer.rnrn*Atm.: 183,85rn*grundstof nr. 74rn*valens: 2, 3, 4, 5 og 6rn*Smeltepunkt: 3410°Crn*Kogepunkt: 5900°Crn*Massefylde: 19300 kg m-3rn*CAS-nummer: 7440-33-7.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Celcius -> Celsius ; links


Workshop

�V�rkstedsteater�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�stuarium

Latin for tragtformet flodmunding dannet af tidevandet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�tan

En luftformig kulbrinte i r�petroleum.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


�tanol

�tylalkohol.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�ter

1. Poetisk betegnelse for himmelrummets rene, klare luft.rn2. I medicinen og kemien en flygtig br�ndbar alkoholforbindelse anvendt til bed�velse.rn3. Et usynligt stof, der i �ldre fysik antoges at opfylde hele verdensrummet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Worldcopyright

Eneret for hele verden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


WREN

Forkortelse for Women's Royal Navy Service. Den engelske fl�des kvindelige hj�lpekorps. Ogs� betegnelse for et medlem af dette korps.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


WTO

WTO (World Trade Organisation, Verdenshandelsorganisationen) (1995-), international organisation til fremme af frihandel.rnHistoriernI starten af 1930'erne opstod der �konomiske kriser og massearbejdsl�shed i mange lande. Landene reagerede ved at beskytte den hjemlige industri. Importen af forskellige varer blev standset, toldsatserne blev h�vet og i mange lande blev der givet statsst�tte til bestemte industrigrene. rnEfter krigen blev de vestlige lande enige om, at protektionismen skulle h�re fortiden til. Protektionismen havde forv�rret den �konomiske krise og bar ved til det b�l, som f�rte til 2. Verdenskrig. Eftersom alle lande begr�nsede importen, var der samlet set ikke nogen gavnlige virkninger p� besk�ftigelsen. Resultatet blev i stedet, at man hindrede rentable virksomheder i at eksportere og udvikle sig, mens man holdt liv i virksomheder, der ikke kunne klare sig p� verdensmarkedet.rnDerfor indgik en r�kke lande i 1947 Den almindelige aftale om Told og Udenrigshandel (General Agreement on Tarifs and Trade), ogs� kaldet GATT-aftalen. Aftalen handlede i f�rste omgang kun om industrivarer, og form�let var at reducere toldsatserne og afskaffe kvantitative handelsrestriktioner (importforbud og kvoter).rnDa GATT-aftalen blev indg�et i 1947 omfattede den kun 23 lande. Siden er reguleringen af verdenshandlen blevet udbygget p� tre m�der: der er kommet flere lande med, reglerne g�lder for flere typer af produkter, og reglerne er blevet meget mere detaljerede. Denne udvikling f�rte til, at man i 1995 oprettede WTO som en egentlig organisation for verdenshandel. rnFaktisk blev man allerede i 1948 enige om at etablere en verdenshandelsorganisation. Organisationen blev kaldt ITO (International Trade Organization), og den skulle ikke kun tage sig af handelspolitik i sn�ver forstand. ITO skulle blandt andet ogs� arbejde med besk�ftigelsespolitik, konkurrencepolitik, internationale investeringer og internationale r�vareaftaler.rnDette f�rste fors�g p� at skabe en organisation til at regulere verdensmarkedet led imidlertid skibbrud. USA's regering havde v�ret en af de drivende kr�fter bag etableringen af ITO, men det lykkedes ikke at overbevise den amerikanske kongres om, at det var en god id�. rnVerden m�tte vente n�sten 50 �r, f�r der igen blev gjort fors�g p� at etablere en verdenshandelsorganisation, men i 1995 lykkedes det at f� USA med p� ideen, og WTO blev dannet. Endnu er WTO dog en mindre ambiti�s organisation, end der var lagt op til, at ITO skulle v�re. Men det er ved at �ndre sig. Allerede i dag handler WTO om meget mere end handelsregler for industrivarer. Der forhandles om landbrugsst�tte, tjenesteydelser, patenter, og meget mere. Og i WTO's form�lsparagraf st�r der i dag b�de noget om b�redygtig udvikling, milj� og udviklingen i verdens fattigste lande. rnWTO bygger p� �ldgamle principperrnWTO hviler p� en r�kke grundl�ggende principper, som blev fastlagt allerede i forbindelse med indg�elsen af den f�rste GATT-aftale i 1947. Den overordnede hensigt er at sikre ikke-diskrimination og gennemsigtighed i handelsforholdene.rnTre principper handler om ikke-diskrimination. Mest-begunstigelses-princippet sikrer, at der ikke diskrimineres mellem varer fra forskellige lande; princippet om national behandling sikrer, at der ikke diskrimineres mellem indenlandske og udenlandske producenter; og princippet om ens produkter (�like-products�) sikrer, at der ikke diskrimineres imellem ens varer.rnMest-begunstigelses-princippet g�r ud p�, at hvis et land giver et andet medlem af WTO en indr�mmelse, for eksempel neds�ttelse af en toldsats, s� g�lder indr�mmelsen automatisk for alle de andre medlemslande. Navnet p� dette princip lyder lidt ulogisk, idet princippet netop ikke tillader, at enkelte lande f�r s�rlige fordele fremfor andre. Alle lande skal have samme adgang som det �mest begunstigede� land.rnDer g�lder visse undtagelser fra mest-begunstigelses-princippet. Det er for eksempel tilladt at etablere et regionalt frihandelsomr�de, som EU, hvor der er s�rligt lave handelsbarrierer imellem de deltagende lande. Det er ogs� tilladt at give s�rlige handelsfordele til alle u-landene samlet i form af pr�ferenceaftaler og til de mindst udviklede u-lande som en s�rlig gruppe.rnPrincippet om national behandling indeb�rer, at n�r f�rst et produkt er kommet over gr�nsen til et land, s� m� det ikke behandles efter andre regler end de, der g�lder for produkter, der er fremstillet i landet selv. rnEndelig betyder princippet om lige produkter, at to produkter der er fysisk ens ogs� skal behandles ens - uanset hvordan de er produceret. Det betyder blandt andet, at man ikke kan behandle tropisk tr� der er produceret b�redygtigt anderledes end tropisk tr�, der ikke er produceret b�redygtigt, da man ikke kan se forskel p� tr�et, n�r det f�rst er f�ldet. Det har f�rt til konflikter mellem hensynet til den frie handel og hensynet til milj�et. rnDet fjerde grundl�ggende princip er princippet om gennemsigtighed, til tider kaldet �tarifficering�. Princippet g�r ud p�, at beskyttelse af den hjemlige industri kun b�r ske gennem toldsatser, og alts� ikke gennem importforbud, kvoter eller tekniske handelshindringer. Det g�r graden af beskyttelse mere tydelig, mere enkel og meget nemmere at nedbringe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


W�hler

Hensynsl�s agitator.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Wuppertal

Tysk by i Ruhrdistriktet. Centrum for Tysklands tekstilindustri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link, edit


Wyoming

Wyoming var den f�rste amerikanske stat, der fik en kvindelig guvern�r. Det skete i 1925, og fruens navn var Mrs. Ross. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Y-kromosom

K�nskromosom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yacht

Engelsk f�llesbetegnelse for st�rre lystfart�jer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yagi-antenne

Dipol-antenne af betydelig retningsvirkning og f�lsomhed. Yagi-antenne er opkaldt efter sin opfinder, som var japaneren H. Yagi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yakima

By i staten Washington i USA.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yakokse

Okse (hovdyr) med langh�ret pels. Bruges som ride- og lastdyr i Tibet. Dyret har en h�jde p� cirka 1,5 m og en l�ngde p� 4 m. Bos grunniens.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit, typo


Yakolev

Russisk fly (YAK-40). Civilt fly med et vingefang p� 25,00 m. En l�ngde p� 20,36 m. En Maksimal marchhastighed p� 550 km/t. R�kkevidde med maksimal last. 1.450 km. Maksimal startv�gt 16.000 kg. St�ste antal siddepladser 32.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yale

Producent af gaffeltrucks, elstablere, elpallevogne og reachtrucks.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yale Universitetet

Amerikansk universitet grundlagt i 1701. Beliggende i New Haven, Connecticut. Universitetet er opkaldt efter m�cenen E. Yale (1648-1721).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Connectiocut -> Connecticut


Yalel�s

Opfundet 1848 af amerikaneren Linus Yale (1821-68). En yalel�s er en dirkefri kombinationsl�s med drejelig cylinder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yama

D�dsrigets gud (Indien).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yamato-klanen

Cirka 400 efter kristus etablerer Yamato-klanen i Japan kejserstyret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yams

Gr�ntsag med det videnskabelige navn Dioscorea rotundra. Kom til Europa i 1500-tallet. Stammer oprindelig fra Afrika. Yams ogs� kaldet jams er stivelsesholdig rodknold, hvor den og flere i dens famile dioscorea er vigtige nytteplanter i tropiske egne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yang

Det aktive, mandlige princip i Daoismen (Taoismen).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yangtze

Yangtze (Chang Jiang). Den bl� flod p� 6.300 km. Floden udspringer i det vestlige Kina i Kunlun Shan bjergene (som Toutou og Tongtian). Begynder vest for Tuotuohe i Qinghai, l�ber gennem Yunna, Sichuan, Hubei, Anhui og Jiangsu til det gule hav. Afvandingsomr�det er 1.960.000 km2. Flodmundingen er 190 km lang. Floden er Kinas og Asiens l�ngste flod.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

lidt wiki


Yankee

1. Tidsskrift.rn2. I USA �genavn for for en nordstatsamerikaner. Udenfor USA bruges �genavnet generelt for en gennemsnits amerikaner.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yaound�

Camerouns hovedstad.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yaound�-aftalen

Associeringsaftale mellem 18 tidligere afrikanske kolonier og EU (dengang EF). Blev indg�et i 1963 og afl�st i 1975 af aftalen med ACP-landene.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yard

L�ngdem�l p� amerikansk og engelsk svarende til 91,44 cm.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Soche

Oaseby, ogs� kendt under navnet Yarkand, beliggende i Yarkanddarja i det vestlige Sinkiang-Uighur i det vestlige Kina.


Yassir Arafat

Yassir Arafat fik fornavnet Mohammed, da han kom til verden i 1929. Han fik k�lenavnet Yassir, som betyder nem. Han blev den f�rste pr�sident for det pal�stinensiske selvstyre i januar 1996. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yawl

Lystfart�j. Tidligere blev ordet yawl brugt om et mindre fiskefart�j med to master. Den mindste mast sad agter for roret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yb

Kemisk tegn for grundstoffet Ytterbium.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yding Skovh�j

H�jeste punkt i Danmark (eksklusiv F�r�erne og Gr�nland). H�jde 172,66 meter over havets overflade. H�jen er placeret vest for Skanderborg i �st-Jylland. H�jden er inklusiv en bronzealderh�j p� toppen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ydre enheder

I computerterminologi de enheder som tilsluttes centralenhedenrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ydre mission

De kristne landes missionerende virksomhed i ikke-kristne omr�der.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ydre Mongoliet

Br�d i 1921 forbindelsen til Kina, med st�tte fra Sovjetunionen. I 1924 blev den Mongolske Folkerepublik oprettet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ydun

Idun. I nordisk mytologi gudinden som vogter de gyldne �bler, som giver guderne evig ungdom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yeast

Tidsskrift.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yellow press

Sensationspresse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yellowstone

Nationalpark i USA, n�rmere bestemt i Rocky Mountains. Parken blev oprettet i 1872, og er ca. 9.000 km2 stor. Parken har et rigt dyre og planteliv. Yellowstone-floden som er en biflod til Missouri l�ber gennem parken.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yellowstone floden

Biflod til Missouri. Cirka 1.100 km lang, men alene sejlbar p� cirka 500 km.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yemen

Arabisk republik. Hovedstaden er Taiz. N�stst�rste by er Sana. Republikkens sprog er arabisk, og religionen Islam.rnEksporten best�r prim�rt af kaffe og bomuld.rnHistorisk var landet en del af de islamiske Rige (631-1517), derp� kom landet under Tyrkiet. I 1918 blev landet et konged�mme med en Imam som overhoved. Et milit�rkup i 1962 f�rte til republik og derefter borgerkrig indtil 1967. I denne konflikt st�ttede Saudi Arabien Imamen, mens den republikanske regering fik st�tte fra Egypten.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yen

Japansk m�ntenhed. 1 yen = 100 sen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yen min piao

Kinesisk m�ntenhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yeoman

Engelsk selvejerbonde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yersinia enterocolitica

Yersinia best�r af 9 n�rtbesl�gtede bakteriearter, hvor Yersinia enterocolitica er skyld i f�devareb�ren sygdom hos mennesker. Yersinia vokser ved temperaturer p� 0 - 40 grader og vokser derfor fint selv i k�leskabet.rnYersinia er vidt udbredt i naturen og findes b�de i vand, jord og i mange forskellige dyrearter. I madvarer ses Yersinia f�rst og fremmest i svinek�d, men ses ogs� i m�lkeprodukter. Smitte med Yersinia kan forekomme, n�r bakterien overf�res til varmebehandlede produkter, s�som k�dp�l�g, der opbevares gennem l�ngere tid i k�leskabet. rnYersiniose er en af de hyppigste �rsager til maveinfektion, men til forskel fra flere af de andre f�devarebakterier, er antallet af yersiniose-tilf�lde i Danmark dalet med 2/3 siden midten af 80'erne. Det skyldes muligvis den �gede fokus p� f�devarehygiejne herhjemme. Yersiniose skyldes, at st�rre m�ngder Yersinia enterocolitica tr�nger ind i kroppen gennem tyndtarmens v�gge.rnYersinia enterocolitica er ret varmef�lsom og dr�bes derfor, n�r maden op til 55 - 60 grader. rn3-10 d�gn efter du har indtaget en f�devare med store m�ngder Yersinia enterocolitica, vil der optr�de feber, diarr�, mavesmerter og/eller mave-tarmbet�ndelse. Symptomerne, der i nogle tilf�lde forveksles med blindtarmsbet�ndelse, varer fra f� dage til en uge og g�r som regel over af sig selv. I en del tilf�lde kan yersiniose, 1-2 uger efter smitte, f�re til infektioner andre steder i kroppen. Det kan resultere i h�vede led, ledsmerter, gigtsymptomer og hududsl�t, som kan st� p� i m�nedsvis. I enkelte tilf�lde kan yersiniose give blodforgiftning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yin

Det kvindelige princip i Daoismen (Taoismen).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yksi

Finsk talord for et.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ylivieska

Finsk by.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yngelpleje

I zoologi: moder- eller faderdyrets pasning af afkommet.

omskrevet


Ynglebestand

I zoologi det antal af en vildtart, der er k�nsmodne og opholder sig p� terr�net i yngletiden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yngledragt

I zoologi fuglenes fjerdragt i yngleperioden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ynglestandfugl

I zoologi en fugl der ikke blot yngler i et omr�de, men ogs� bliver der hele �ret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ynglestrejffugl

I zoologi en fugl der efter yngletiden foretager strejfflyvninger, som godt kan str�kke sig over l�ngere afstande, men som ikke forskyder centrum for bestandens udbredelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yngletr�kfugl

I zoologi fugl der yngler i et omr�de, men tr�kker v�k om efter�ret, hvorved centrum for bestandens udbredelse forskydes.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ynglingesaga

Snorre Sturlasons indledende del af Heimskringla. Ynglingesaga bygger blandt andet p� et kvad fra omkring 900. Kvadet Ynglingatal blev if�lge traditionen forfattet af den norske skjald Tjodolv fra Hvine. Kvadet indeholder korte beretninger om ynglinge�ttens konger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Yoga

Indisk system til ind�velse af �ndedr�tsteknik, kropsstillinger og i mindre omfang moralske forskrifter. Form�let med yoga er at opn� Sam�dhi (den h�jeste tilstand) som en er enform for salgihed eller forl�sning for yoga ud�veren.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yoghurt

S�dm�lk syrnet med yoghurt kultur. Yoghurt var oprindelig en bulgarsk tykm�lk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yogi

Ud�ver af yoga.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yokohama

Japansk by. Beliggende p� Honshu. Yokohama er Japans vigtigste havneby med omfattende maskin-, bil-, og tekstilindustri.Var udsat for et voldsom jordsk�lv i 1923 og fik store bombeskader under 2. verdenskrig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yoldia arctica

Dansk navn ishavsmusling. Er en 25 mm lang musling i h�jarktiske have.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yoldiahavet

Yoldiahavet strakte sig over det nordlige Jyllland, �sters�en og mellemsverige i perioden 8000-7000 f�r Kristus. Havet er opkaldt efter Yoldia arctica muslingen, hvis skaller kan findes i aflejringer i omr�det.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yom Kippur-krigen

Betegnelsen for krigen mellem Israel og p� den anden side Egypten og Syrien. Krigen blev af Egypten og Syrien indledt den 8. oktober 1973. Navnet kommer af, at den j�diske fest Yom Kippur afholdes p� dette tidspunkt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yonne

Flod i Frankrig. Den midtfranske by Auxerre ligger ved Yonne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


York

Nordengelsk by med jern-, tekstil- og l�derindustri. Byen har et �rkebispes�de og har delvis et middelalderligt pr�g med byens ringmur. Englands st�rste kirke, Den gotiske domkirke The Minster ligger i York.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Byen ... er delvis pr�get af et middelalderligt pr�g -> Byen ... har delvis et middelalderligt pr�g


Yorkshire

Engelsk grevskab. Yorkshire er Englands st�rste og har store kulforekomster som har v�ret med til at udvikle omr�det som et vigtigt industriomr�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ypperstepr�st

Betegnelse d�kkende Israels ledende pr�st. Deres embedsf�relse beskrives i Moseb�gerne. Selv om embedet var arveligt og livsvarigt, blev ypperstepr�sterne ofte afskediget af skiftende magthavere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Deres embedsudf�relse beskrives i Mosesb�gerne -> Deres embedsf�relse beskrives i Moseb�gerne


Ypres

Belgisk Ieper. By i Vest Flandern. I det 13 �rhundrede var Ypres storby og centrum for Flanderns tekstilindustri. Byen blev udsat for store �del�ggelser under begge verdenskrige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Ypsilon

Det gr�ske bogstav y (skrives Υ eller υ).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Gr�sk skrivem�de


Ystad

Svensk by, grundlagt i det 12. �rhundrede. Byen ligger ved Sk�nes sydkyst. Mariakirken samt dele af Gr�br�dreklostret i byen er fra det 12. �rhundrede.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ytringsfrihed

Retten til indenfor lovgivningens rammer at udtrykke sin mening. Ytringsfriheden har haft afg�rende indflydelse p� den samfundsudvikling som har fundet sted i slutningen af 1900-tallet i den vestlige verden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ytterbium

Metallisk grundstof. Forkortes Yb. Er af de sj�ldne jordarters r�kke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yttrium

Grundstof atomnummer 39 med symbolet Y. Yttriums Atommasse er 88,91. Valens er 3.rnSMP=1522oC; KP= 3338oC; densitet=4469 kg m-3; CAS-nummer: 7440-65-5rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yucatan

Halv� i Mellemamerika. Halv�ens nordlige del tilh�rer Mexico. Den sydlige del Honduras og Guatemala. Halv�ens befolkning er prim�rt mayaindianere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yucca

Dansk palmelilje. Planter af liljefamilien med tr�agtig stamme, smalle stive blade og store gr�nlighvide h�ngende blomster. Visse arter afgiver yuccafibre som kan bruges i tekstilfabrikation.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

yuccafibere -> yuccafibre


Yukon

Flod i Canada.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yukon Territory

Nordvestlig canadisk delstat omkring floden Yukon. Hovedstaden hedder Whitehorse. Delstaten er is�r kendt for det store guldfund ved Klondike, som i 1896 medf�rte stor indvandring. Arealet er p� 482.515 kvadratkilometer og befolkningstallet pr. 1990 cirka 26.000.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yuma

Amerikansk by p� gr�nsen til Mexico.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Yver

M�lkekirtel hos visse pattedyr.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kval

Latin for lige, j�vn, ensartet, lige stor.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvalitet

Lighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvation

Latin for ligning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvator

1. Latin for storcirklen vinkelret p� jordaksen.rn2. Latin for storcirklen p� himlen, vinkelret p� verdensaksen.rn3. Kurven gennem de steder, hvor inklinationen er nul (magnetisk �kvator).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvatorial

H�rende til, beliggende ved �kvator.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvatorialinstrument

Instrument til m�ling af en stjernes rektascension og deklination. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

rectascension -> rektascension ; links


�kvidistant

Latin for lige fjern, med lige stor afstandrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvilateral

Ligesidet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvilibrist

Balancekunstner.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvilibrium

Latin for ligev�gt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvinoktial

Latin for j�vnd�gns-, vedr�rende �kvinoktium.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvinoktium

J�vnd�gn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvitet

Latin for lighed, ret og billighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvivalens

Ligev�rd, opvejelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvivalent

1. Af samme gyldighed eller v�rdi.rn2. Geng�ld, erstatning der opvejer det mistede.rn3. Kemisk betegnelse for de bestemte v�gtm�ngder hvormed stofferne indg�r kemiske forbindelser med hinanden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvivalentv�gt

Grundstoffer: Atomv�gten divideret med valensen.rn# Syrer, baser og salte: Molekylv�gten divideret med det h�jeste antal elektriske ladninger p� nogen af forbindelsens ioner.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

wiki


�kvivalere

Opveje. V�re lige meget v�rd. G� lige op med.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�kvivok

Latin for tvetydig, slibrig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�mi

Endelse fra gr�sk haima som betyder blod. Blodsygdom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�mulation

Latin for kappelyst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�neolitikum

Gr�sk for kobberalder. Periode mellem stenalder og bronzealder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�olisk

Fra det gr�ske Aiolos, vindenes gud. Stormfuld.rn# Geologisk betegnelse for aflejret af vinden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

wiki


�olisk toneart

Kirketoneart fra 1500-tallet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�olsharpe

Vindharpe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�pyornis

Gr�sk for h�j fugl. Udd�d k�mpestruds.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�quo animo

Lation for med t�lmodigt sind.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�ra

1. Latin for tidsregning udg�ende fra en bestemt begivenhed, for eksempel kristis f�dsel.rn2. Tidsepoke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�rarial

Latin for vedr�rende statskassen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�rarium

1. Skatkammer. rn2. Statskasse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�se

Tysk for gr�sse. I jagtsproget brugt for betegnelsen at s�tte mading p� fiskekrog.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�skulap

L�gekunstens gud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�skulapstav

Gr�sk efter �skulap, l�gekunstens gud, en stav omsnoet af en slange, symbol p� l�gekunsten.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�sopisk

Stammende fra eller i stil med den gr�ske fabeldiger �sop.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�stesi

Gr�sk for evenen til at f�le.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�stesiometer

Instrument til m�ling af hudens f�lesans.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�stetik

1. L�ren om det sk�nne og lovene derfor.rn2. Kunstl�re, smagsl�re.rn3. L�ren om kunstens v�sen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�stetiker

1. En der dyrker �stetik.rn2. Sk�nhedsdyrker, sk�n�nd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�stetisere

Tale abstrakt om kunst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�stetisk.

1. Vedr�ende �stetikken.rn2. Sk�n, smagfuld, tiltalende, appetitlig.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�stival

Latin for sommerlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�stivalkatar

H�feber.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�terisere

Bed�ve med �ter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�terisk

Let, luftig, himmelsk, overjordisk, flygtig, letfordampelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�teriske olier

Flygtige planteolier, is�r anvendt til parfume.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�ternitet

Latin for evighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�tiologi

1. Gr�sk for �rsagsl�re.rn2. I medicinen l�ren om sygdommenes �rsager.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�tiologisk

Som forklarer �rsagen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�tiotrop

Vendt imod sygdommenes �rsag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�tyl

Et kul-brint-radikal. For eksempel �tylalkohol.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�tylalkohol

Almindelig alkohol.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�tylen

Farvel�s luftart, der blandt andet findes i lysgas.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


�vred

At opgive �vred er et gammelt dansk udtryk fra jordf�llesskabets tid. �vred er kv�gets f�llesgr�sning p� stubmarken. At opgive �vred betyder at h�ste og derp� lade kv�get g� frit omkrig p� den afh�stede stubmark. I dag bruges udtrykket om at give op. rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Theophilus Hansen

Theophilus Hansen, 1813-1891, dansk arkitekt som var virksom i Wien og d�r opf�rte flere offentlige bygninger.

link


14. januar

Januar en:January 14 eo:14-a de januaro es:14 de enero fr:14-janvier nl:14 januari no:14. Januar pl:14 stycznia sv:14 januarirnrn14. januar er dag 14 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 351 dage tilbage af �ret (352 i skud�r).rnrnFelix dag. Felix blev forfulgt af kejser Decius soldater omkring �r 200, og kunne i f�lge sagnet g� p� vandet.rnrnBegivenhederrn*1801 - England beslagl�gger alle danske skibe i engelske havne.rn*1814 - Freden i Kiel. Danmark afst�r Norge til den svenske konge.rn*1896 - For f�rste gang anvendes r�ntgenbilleder.rn*1908 - Teknologisk Institut oprettes.rn*1954 - Skuespillerinden Marilyn Monroe gifter sig med baseball-stjernen Joe DiMaggio.rn*1970 - Som den f�rste danske forfatter f�r Klaus Rifbjerg Nordisk R�ds Litteraturpris p� 50.000 kr.rn*1972 - Hendes Majest�t Dronning Margrethe II af danmark bliver dronning.rn*1985 - Martina Navratilova bliver den kun tredje tennisspiller, der har vundet mere end 100 turneringer.rn*1987 - Tusinder af de sj�ldne s�k�er bliver opdaget i Den persiske Bugt.rn*1993 - Den polske bil- og togf�rge Jan Heweliusz forliser ud for den tyske � R�gen og 54 ombord omkommer.rn*1993 - Statsminister Poul Schl�ter (C) g�r af, da Tamilsagen kulminerer med dommer Hornslets redeg�relse.rn*1996 - P� en handelsmesse i Gwalior i Indien trykker Yogesh Sharma 31.118 forskellige personer i h�nderne i l�bet af 8 timer - hvilket er �h�ndtryksrekord�.rnrnF�dtrn*1131 - Kong Valdemar den Store.rn*1937 - Bent Mejding, skuespiller og teaterdirekt�r.rn*1941 - Faye Dunaway, skuespillerinde.rn*1949 - Ann-Mari Max Hansen, skuespillerinde.rn*1959 - Lars H�gh, m�lmand OB og fodboldlandsholdet.rnrnD�dsfaldrn*1766 - Frederik d. 5.rn*1972 - Frederik d. 9.rn*1990 - Gordon Jackson, skotsk skuespiller - 66 �r.rnrn----rnSe ogs�: rnrn13. januar - 15. januar - 14. december - 14. februar - liste med alle dage rnrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

edit


8. februar

Februar en:February 8 eo:8-a de februaro es:8 de febrero fr:8-f�vrier nl:8 februari no:8. Februar pl:8 lutego sv:8 februarirnrn8. februar er dag 39 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 326 dage tilbage af �ret (327 i skud�r).rnrnCorinthas dag. Ukendt helgen.rnrnBegivenhederrn*1928 - Det lykkes skotten John Logie Baird som den f�rste, at overf�re et fjernsynsbillede fra London til New York via et 6.000 km langt s�kabel. Tilskuerne s� en mand og en kvinde, der rystede p� hovedet.rn*1982 - 32 omkommer ved en hotelbrand i Tokyo, Japan.rn*1990 - Baltica Finans k�ber K�benhavns Idr�tspark.rn*1993 - 134 omkommer, da et milit�rfly kolliderer med et iransk passagerfly n�r den iranske hovedstad Teheranrn*2001 - Tysklands tidligere forbundskansler Helmut Kohl accepterer en b�de p� 1,1 millioner kroner for at afslutte en bedragerisag mod ham. Dermed undgik han en retssag. Han erkendte at have taget imod 2 millioner D-Mark fra anonyme donatorer til det konservative parti CDU. Bel�bene var ikke blevet opgivet til myndighederne, som den tyske lov om partist�tte ellers foreskrev. Aff�ren kastede CDU ud partiets st�rste krise nogensinde og f�rte blandt andet til at hans efterf�lger Wolfgang Sch�uble m�tte tr�de tilbage som partileder.rnrnF�dtrn*1828 - Jules Verne. forfatter.rn*1920 - Lana Turner, skuespillerinde.rn*1925 - Jack Lemmon, skuespiller.rn*1931 - James Dean, skuespiller, i Marian, Indiana, USA. D�d 1955.rn*1933 - Yoko Ono, avantgardekunstner, sangerinde, i Tokyo, Japan.rn*1941 - Nick Nolte, skuespiller.rnrnD�dsfaldrn*1587 - Englands dronning Marie Stuart bliver henrettet.rn*1999 - Jordans Kong Hussein.rnrn----rnSe ogs�:rnrn7. februar - 9. februar - 8. januar - 8. marts - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

2 millioner D-Mark fra anonyme donorer -> 2 millioner D-Mark fra anonyme donatorer


9. februar

Februar en:February 9 eo:9-a de februaro es:9 de febrero fr:9-f�vrier nl:9 februari no:9. Februar pl:9 lutego sv:9 februarirnrn9. februar er dag 40 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 325 dage tilbage af �ret (326 i skud�r).rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�:rnrn8. februar - 10. februar - 9. januar - 9. marts - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

Skabelon


Ven

Ven, tidligere stavet Hveen, er en � i �resund. Den regnes som h�rende til Sk�ne og var derfor til 1658 dansk.rnrnVen er ber�mt som det sted hvor Tycho Brahe havde sine observatorier Uranienborg og Stjerneborg.


Alterv�g

H.C. Andersen omtaler i sin rejsebog En Digters Bazar (1842)rni del 3 ("Gr�kenland"), kapitel 8, "den efter de gr�ske Kirkers Brug opf�rte Alterv�g, der har tre Gjennemgange og fra �verst til nederst er bemalet med hellige Billeder".rnrnOrdbog over det danske sprog har medtaget ordet Alterv�g i sit Supplement, der forklarer det som "v�g som danner baggrund for et alter".rnrnHvad Andersen beskriver er imidlertid den v�g, ikonostas eller billedv�g, som i ortodokse (�stlige) kirker skjuler alteret for menigheden. Se n�rmere:rnhttp://www.geocities.com/Sebastjan60/Danish/Eventyr3.html

link til ortodokse kirke


Elektrificere

Ombygge (f.eks. en jernbane) til elektrisk drift.rnrnSe ogs� elektrisere.


Deltavinge

Vinge p� et jagerfly med form som bogstavet delta.


Ordinatakse

Ordinataksen er en akse i et koordinatsystem. Ordinataksen betegnes ogs� som y-aksen og er gerne akse for den afh�ngige variable. Aksen tegnes oftest lodret.


Molotovcocktail

cocktailrnEn molotovcocktail er et primitivt v�ben. Den best�r af en flaske fyldt med en br�ndbar v�ske (som regel benzin), og med en klud stikkende ud af �bningen. Man stikker ild til kluden og kaster flasken med indhold mod det valgte m�l, hvorved flasken knuses og den br�ndbare v�ske ant�ndes.rnrnMolotovcocktailen er opkaldt efter Vyacheslav Molotov, der var udenrigsminister og krigsminister i Sovjetunionen under 2. verdenskrig.

edit; link til Molotov


Tr�er og Buske egnet til en t�r solbeskinnet Plads

Liste over tr�agtige Planter, der vil trives p� en t�r solbeskinnet Plads.rn*Sommer- og vinter gr�nne Tr�er og Buske.rn**Acer campestris (Naur)rn**Berberis vulgarisrn**Caragana arborescens (�rtetr�)rn**Cotoncaster Simonsiirn**Hippophae rhamnoides (Havtorn)rn**Laburnum alpinum (Alpeguldregn)rn**Lycium halimifolium (Bukketorn)rn**Prunus Mahaleb (Weichseltr�)rn**Prunus spinosa (Sl�en)rn**Ribes aureum (Guldribs)rn**Robinea Pseudoacacia (U�gte Acasie)rn**Sorbus intermedia (Bornholmsk Ron)rn**Syringa vulgaris (Alm. Syren)rn**Viburnum lantanarn**Ulmus campestris (sm�bladet Elm) rn*Stedsegr�nne Buskern**Genista pr�cox (Tidlig Gyvel)rn**Sarothamnus scoparius (Gyvel) rn*N�letr�er.rn**Abies concolorrn**Juniperus communis (Alm. Ene)rn**Picea pungens gr�n Bl�granrn**Picea glauca Hvidgran rn**Picea sitchensis Sitkagranrn**Pinus nigra ssp. austriaca (�strigsk Fyr)rn**Pinus mugo (Bjergfyr)rn**Skovfyr (Pinus sylvestris)rn**Pseudotsuga Douglassii (Douglasie)


Monstrans

En monstrans er i den romersk-katolske kirke en liturgisk metalgenstand hvori den indviede hostie kan anbringes synlig for menigheden og s�ledes tilbedes af denne.


L�n

Daglig tale: Vederlag i forbindelse med arbejdernrnBotanik: Sl�gten Acer. I Danmark tre arter: rn# Acer platanoides, spids-l�nrn# Acer pseudoplatanus, �rrn# Acer campestre, navr


Sprog

en:Language eo:Lingvo es:Lenguaje fr:Langue nl:Taal ja:言語 pl:J%EAzyk sl:Jezik sv:Spr�k ar:������rnEt sprog kan beskrives som et system til at udtrykke betydning. Et sprog har mere eller mindre fastlagte bestanddele og regler som bestemmer hvordan en betydning kan udtrykkes.rnrnDenne, som enhver anden, definition af begrebet sprog vil formodentlig v�re at anf�gte set fra mindst �t perspektiv. Alene det faktum at sproget skal bruges til at definere sig selv understreger sv�rhedsgraden af denne opgave.rnrnI daglig tale bruger vi begrebet sprog p� mange m�der:rnrn* Skriftsprogrn* Talesprogrn* Tegnsprogrn* Kropssprogrn* Billedsprogrn* Programmeringssprogrnrnog endvidere:rnrn* Grimt sprogrn* Videnskabeligt sprogrn* Formelt sprogrn* Sort snakrn==Grundl�ggende begreber==rn* Grammatikrn* Syntaksrn* Semantikrnrn==Strukturerede sprog==rnEt sprog kan v�re mere eller mindre struktureret. Kropssprog kan siges at v�re meget ustruktureret, hvorimod matematisk sprog og programmeringssprog er st�rkt strukturerede.rnrn==Relaterede begreber==rnrn* Sprogforskningrn* Lingvistik

Tilf�jet tegnsprog og billedsprog


�r

Tr�et Acer pseudoplatanus.rnrnOrdsprog: "�ren er det fejreste Tr� i Skoven" (fejreste = fagreste).

ordsprog


Radiobil

N�r elektriske biler i Tivoli og andre forlystelsesparker kaldes radiobiler, m� det v�re fordi str�maftageren har f�et nogen til at t�nke p� en radioantenne. (Radioen var i sin barndom, omkring 1920, genstand for stor offentlig interesse.)

ny artikel - til evt. kritik!


Halvdan den Gamle

Mange sagn anf�rer Halvdan den Gamle, som de danske kongers �ldste stamfader.rnrnDen forhistoriske danske konger�kkernDen danske konger�kke


Pil

Botanik: Tr� af sl�gten Salix.


Erik Sejrs�l

Adam af Bremen var Erik Sejrs�l konge af b�de Danmark og Sverige.rnrnDen forhistoriske danske konger�kkernDen danske konger�kke


Sagnkonger

of Dubious Danish Kingsrn===Den forhistoriske danske konger�kke===rnrnDer er ikke nogen j�vn overgang fra Sagnkongerne til den historisk tid, da kilderne har meget forskelig kvalitet. De skriftlige kilder er af god kvalitet fra 804 til 864, skrevet af folk, som havde en uddannelse og, som viste mere end skrev ned; omvendt s� mangler de skriftlige kilder helt i tiden fra �r 903 til omkring �r 930, det vil sige i den periode hvor Helge var Danmarks konge. Der er ogs� usikkerhed om de f�rste �r af Knud den Store's regerings periode.rnrnR�kken af forhistoriske konger forvires af at Danmark/Danernes rige bestod af et stort og flere mindre kongeriger, s�rligt i de omr�der der i nutiden er Norge og Sverige, men det er ogs� forvirende at danske konger havde danske riger, ogs� selv om landet var England. rnrn* Halvdan den Gamle sagnkonge, stamfarrnrn* Hugleik Chlochilaicus d. 515rnrn* Frode sagnkonge, stamfar til alle senere konger. rn* Angantyr d. 728 rn* Helge sagnkonge rn* Siger sagnkongern* Budle sagnkonge rn* Sigfred n�vnt 776- d. f�r 804rn** Haraldrnrn* Gudfred/G�trik/Gudr�d Vejdekonge senest 804- d.810 rn** Eyetein Fj�rt af V�sterg�tland? rn** Halvdan d. ca. 810 af Syd Norge?rnrn*Borgerkrig:rn** Hemming d. 811 rn** Anulo/Ole/Olav d. 812rn** Sigfred/Sigurd d. 812rn** Harald 812-815rn*** Reginfred 812-814?rnrn* Erik Barn o. 812 - d. 854 rn** Halvdan o. 812-rnrn* Erik den Yngre ca. 854- sidst n�vnt 864, m�ske d. o. 873? rn** Harald H�rfager o. 871- d. o. 933 i nutidens Norges kyst-egne.rnrn* Ubbe o. 873 rn* Sigurd Orm i �je/Sigfred n�vnt 873- d. 903rn** Halvdan n�vnt 873- d. 876/877rn** Harde-Knud/Gudfred/Gudr�d ca. 881- d. 895/896 i East Anglia og Northumbriarnrn* Helge ? - ?rn* Olav/Ole den Fr�kne n�vnt o. 930 rn* Gurd ? rn* Gnupa/Chnuba/Knud n�vnt 934 rn* Sigtryg/Sigerich o. 935 rn* Gorm den Gamle eller Gorm den Engelske/Gothrum/Orm n�vnt 936- tidligst d. 958rn* Harald Bl�tand tidligst 944- d. senest 987 rn* Svend Tvesk�g o. 990 rn* Erik Sejrs�l o. 991- d. o. 994rn* Svend Tvesk�g d. 1014 rn* Harald 2. kendes kun fra Saxo 1014-1018 rn* Knud den Store 1014/1018-1035 rnrn-------rn*Fors�ttes i historisk tid med konger�kken.rn*Sammenlign med Saxos forhistoriske konger�kke.rn*Se ogs� den nordiske mytologi.rn*Se ogs� Danmarks historien.rn*Svenske konger Norske konger Irske konger konger af Northumbria konger af East Angliarn* http://www.algonet.se/~anderzb/genea/medieval/danking8.htmrn* http://www.rootsweb.com/~medieval/gorm.htmrn* http://www.rootsweb.com/~medieval/danking.htm


Regnar Lodbrog

LodbrokrnRegnar Lodbrog (sommetider Ragnar Lodbrog eller Regner Lodbrog) er en dansk sagnkonge, og ikke en mytisk figur.rnrnLodbrog betyder en lodden dragt, men er bare et forvansket irsk udtryk for en hel�rsviking. Mange var kun vikinger om sommeren, n�r det var sejlvejr for �bne b�de. Men Ragnar var en flygtning efter et opr�rsfors�g og kunne ikke vende hjem.rnrnRegnar havde s�nnerne Ivar Benl�s/Ingvar, Ubbe, Halvdan og Sigurt Orm i �je/Sigfred foruden mindst to d�tre.rnrnSagnene har en tendens til at overf�re s�nnernes bedrifter eller ugerninger til faderen - ud fra den naive tanke, at n�r s�nnerne er s�dan og s�dan, hvordan var faderen s� ikke.rn-----rnRegner Lodbrog


Skjoldungerne

Skjoldungerne var bare et poetisk udtryk for Kriger, da krigerne gemte sig bag skjoldene, ligesom sm� b�rn der gemmer sig bag mors sk�rter.rnrnSenere blev det misforst�et, som navn for den danske kongesl�gt.


Thailand

Thailand er et konged�mme i Syd�stasien gr�nsende til Malaysia, Myanmar (tidl. Burma), Laos og Cambodia. Hovedstad: Bangkok.

edit


Saxo Grammaticus

GrammaticusrnSaxo Grammaticus m� p� dansk have heddet Sakse Skriver. Han skrev omkring �r 1200, p� latin, en stor Danmarkshistorie, Gesta Danorum. Han var sekret�r for Absalon, som b�de var biskop af Roskilde og �rkebiskop af Lund i det dengang danske Sk�ne.rnrnDen latinske tekst: Saxo Grammaticus: Gesta Danorum


Rumf�rge

shuttlernAmerikansk udviklet rumfly som bla. anvendes til opsendelse og nedtagning af satellitter i kredsl�b omkring jorden. Bruges ogs� til taxiflyvning af bes�tningerne p� rumstation ISS.rnrnI mods�tning til alle tidligere raketter til satellitopsendelse kan selve rumf�rgen samt to l�fteraketter genbruges. En stor br�ndstoftank kastes under opsendelsen og br�nder op i atmosf�ren.


Abb�

Abb� er den franske form af Abbed. Men ordet bruges (brugtes) ofte som titel for andre gejstlige, selv for s�danne som (endnu) ikke var pr�steviede.rnrnP� dansk b�r abb� i almindelighed ikke gengives ved abbed: En kendt 1800-tals musiker, Abb� Vogler, som bl.a. g�stede K�benhavn, var naturligvis ikke klosterforstander, og han m� ikke kaldes Abbed Vogler.

Wiki


Spejder

At v�re spejder er en livsstil - man g�r ikke til spejder, man ER spejder. Spejdere er fra 6-7 �r til 23-25 �r, derefter kan man forts�tte som leder eller hj�lper.rnrnDer findes flere spejderkorps, alle praktiserer en form for p�dagogik der kort kan beskrives som "B�rn leder b�rn" - naturligvis tilpasset b�rnenes alder.rnrnDesuden er de fleste af spejderkorpsene tilknyttet Folkekirken, med Det Danske Spejderkorps (DDS) som en undtagelse. I DDS findes ogs� muslimske spejdergrupper.rnrnI daglig tale kaldes Frivilligt Drenge- Og Pige-Forbund (FDF) ogs� for spejdere, men de er ikke tilknyttet nogen af spejdernes verdensorganisationer, s� teknisk set er de ikke spejdere. Derudover er det i FDF altid voksne der leder b�rnene.rnrn== Eksterne links ==rn*DDSrn*spejder

FDF


Liste over operaer

Ludwig van Beethovenrn* FideliornrnGeorges Bizetrn*CarmenrnrnKarl-Birger Blomdahlrn*AniararnrnBenjamin Brittenrn*Lucretias Voldf�relsernrnGeorge Gershwinrn*Porgy og BessrnrnGluckrn*Orfeus og EurydikernrnCharles Gounodrn*FaustrnrnPeter Heisern*Drot og MarskrnrnGeorg Friedrich H�ndelrn*XerxesrnrnRuggiero Leoncavallorn*BajadserrnrnPietro Mascagnirn*Cavalleria rusticanarnrnWolfgang Amadeus Mozartrn*Cosi fan tuttern*Don Juanrn*Figaros Brylluprn*Tryllefl�jtenrnrnNicolairn*De lystige koner i Windsor rnrnCarl Nielsenrn*Maskaradern*Saul og DavidrnrnJacques Offenbachrn*Hoffmanns EventyrrnrnGiacomo Puccinirn*Bohemern*Madame Butterflyrn*ToscarnrnGioacchino Rossinirn*Barberen i SevillarnrnCamille Saint-Sa�nsrn*Samson og DalilarnrnRichard Straussrn*RosenkavalerenrnrnTjajkovskijrn*Eugen Onegin rnrnGiuseppe Verdirn*Aidarn*Falstaffrn*La Traviatarn*Maskeballetrn*Rigolettorn*TrubadurenrnrnRichard Wagnerrn*Den flyvende Holl�nderrn*Lohengrinrn*Mestersangerne i N�rnbergrn*Nibelungens Ringrn**Rhinguldet rn**Valkyrienrn**Siegfriedrn**Ragnarokrn*Parsifalrn*Tannh�userrn*Tristan og IsoldernrnCarl Maria von Weberrn*J�gerbruden

fornavne (efter hukommelsen ...)


VLAN

LANrnVirtual LAN.rnrn==Eksterne internet adresser==rnDesigning Large-Scale LANs: VLANsrnrnBurtongroup: Guide to Virtual LANsrnrn802.1Q VLAN implementation for LinuxrnrnFreshmeat: 802.1Q VLAN implementation for LinuxrnrnNetworking: VLANsrnrnVLANs: Primers and tutorialsrnrnMigrating to VLAN: Tips, Tools and Standards


Standardiseringsorgan for dataprotokoller

Eksempler p� standardiseringsorganer for dataprotokoller:rnrn*The Internet Engineering Task Force, IETFrn*International Organization for Standardization, ISO.rn*International Telecommunication Union, Telecommunication standardization sector, ITU-T.rn*International Engineering Consortium, IEC.rn*The Institute of Electrical and Electronics Engineers, Inc., IEEE.rnrn==Eksterne adresser==rn*Google: Standards organizations


The Internet Engineering Task Force

Engineering Task Forcepl:IETF sv:IETFrnInternet Engineering Task Force (IETF) er et data protokol standardiseringsorgan, som holdt sit f�rste m�de i 1986. L�s mere i The Tao of IETF og Internettets historie.rnrn==Eksterne internet adresser==rn*The Internet Engineering Task Force, IETFrn*The Tao of IETF: A Novice's Guide to the Internet Engineering Task Force, RFC 3160, August 2001, SunSite RFC3160


Et data protokol standardiseringsorgan.rn==Eksterne internet adresser==rnInternational Organization for Standardization, ISO


Et data protokol standardiseringsorgan.rn==Eksterne internet adresser==rnrnInternational Telecommunication Union, Telecommunication standardization sector, ITU-T


Et data protokol standardiseringsorgan.rn==Eksterne internet adresser==rnrnThe Institute of Electrical and Electronics Engineers, Inc., IEEE


International Engineering Consortium

Et data protokol standardiseringsorgan.rn==Eksterne internet adresser==rnInternational Engineering Consortium, IEC


Dataterminaludstyr

terminal equipmentrnDatanets enheder, som genererer data eller er sidste modtagere af data, kaldes dataterminaludstyr (eng. Data Terminal Equipment (DTE)). Dataterminaludstyr kaldes ogs� endeterminaler (eng. End Stations (ES)) eller v�rter (eng. hosts).rnrnTerminaludstyr kan v�re skrivere (eng. printer), computere, PDA og mobiltelefoner.


Router

router er et stykke netudstyr og dets prim�re funktion er at l�se en pakkes OSI layer 3 destinationsadresse (f.eks. en IP-adresse) og p� baggrund af denne, sende pakken videre til n�ste router, ved at sl� op i statiske eller dynamiske route tabeller.rnrn==Eksterne adresser==rnHow Routers Work


Datapakke

Digitale data - f.eks. datastr�mme (eng. dataflows) eller datafiler, der �nskes sendt over et pakkekoblet datanet, opdeles i bidder kaldet datapakker (eng. packets).rnrnMere eksakt hedder en informationsbid i ISO's OSI-model:rn*ISO lag 4: besked (eng. message).rn*ISO lag 3: IP-datagram (eng.IP-datagram).rn*Mellem ISO lag 2 og 3: pakke (eng. packet).rn*ISO lag 2: rammer (eng. frame).rnrnDet fysiske datanets maksimale formidlbare pakkest�rrelse kaldes Maximum Transfer Unit (MTU).rnrnIP datagrammer bliver delt i fragmenter (eng. fragments) af en router, n�r en indkommende pakke er st�rre end den udg�ende ports MTU.rnrnP� forskellige netv�rkstyper kan pakkerne hedde: Block, Cell, Segment.rnrn==Ethernet-datapakke==rnEn ethernetpakke har et dataindhold p� mellem 64 og 1518 bytes. Nogle switche og routere kan ogs� formidle pakker med en ekstra VLAN-header/tag (4 bytes) pakker p� mellem 68 og 1522 bytes. rnrnNoget netudstyr kan klare Jumbopakker p� op til 9000 bytes.rnrn==Eksterne internetadresser==rn*Requirements for Internet Hosts -- Communication Layers, Side 17: 1.3.3 Terminologyrn*What is a packet?rn*Basic Data Communication Network Termsrn*Gigabit Ethernet Jumbo Framesrn*IP Fragmentationrn*Maximum Transfer Unit (MTU)


Netv�rk switch

switchfr:Commutateur r�seaurnEn netv�rk switch er et stykke netudstyr med to eller flere porte.rnrnSwitche kan f�s til forskellige typer datanet: Ethernet, firewire/IEEE1394 og fiber channel.rnrnEn switch sender datapakker ud forst�rket p� en eller flere porte. Switche er normalt sat op til at beregne pakkens checksum (CRC), og hvis checksummen stemmer med portbufferens pakkechecksum, sendes pakken videre (store-and-forward). Switchen "l�rer" at finde ud af hvilke porte, som skal modtage datapakkerne. Alle switchporte kan normalt modtage og sende datapakker samtidigt (fuld dupleks).rnrnF�lgende g�lder kun ethernetswitche:rnrnEn switchport, som er stillet til autonegotiation, vil ved tilkobling af netudstyr eller terminaludstyr i de fleste tilf�lde kunne finde ud af hvilken datakommunikationshastighed, det tilkoblede udstyr kan kommunikere med: 10 Mbit/s, 100 Mbit/s eller 1 Gbit/s og enten fuld eller halv duplex.rnrnDe fleste switche i dag anvender store-and-forward. Store-and-forward betyder, at switchen gemmer hele pakken internt og at der laves en CRC-checksumsberegning. Stemmer checksummen sendes pakken til en eller flere udg�ende port k�er.rnrnSwitche kan formidle ethernet datapakker p� mellem 64 og 1518 bytes. Nogle switche og routere kan ogs� formidle pakker med en ekstra VLAN-header/tag (4 bytes) pakker p� mellem 68 og 1522 bytes. rnrnNogle switche og routere kan klare Jumbo pakker p� op til 9000 bytes.rnrn==Eksterne internetadresser==rn*How LAN-switches Workrn*What Are Forwarding Modes and How Do They Work?


Ethernet

ethernet baseret datanet kan formidle datapakker, som opfylder en af disse ethernet-protokoller: DIX Ethernet II eller IEEE 802.3. Datanetporte, som opfylder en af protokollerne, kaldes ethernetporte.rnrnEn datapakke i et ethernet har et informationsindhold p� mellem 64 og 1518 bytes. Nogle switche kan ogs� formidle VLAN-taggede pakker p� mellem 68 og 1522 bytes. Nogle switche og routere kan klare Jumbo pakker p� op til 9000 bytes.rnrnF�lgende fysiske protokoller anvendes over TP-kabler (OSI lag 1):rnIEEE 802.3 (10BASE-T), IEEE 802.3u (100BASE-T), IEEE 802.3z (1000BASE-T).rnrnOp til hastigheder p� 10 Mbit/s kan man bruge COAX kabler med BNC stik til ethernet, men denne standard er n�sten udg�et p� grund af begr�nsningen i hastighed. Efterf�lgeren som ethernetportenes stikstandard er RJ-45, og TP-kablet som skal opfylde en af f�lgende elektriske standarder for at kunne overf�re 10, 100 Mbit/s eller 1 Gbit/s: Category 5, Category 5e (enhanced) eller Category 6. Category 5, 5e og 6 er designet til fuld dupleks, da 2-4 datakredsl�b underst�ttes via de 8 ledere. Af hensyn til bagudkompatibilitet, anvendes kablerne ogs� til halv dupleks til f.eks. hubs.rnrnF�lgende fysiske protokoller anvendes over optiske fibre (OSI lag 1):rnIEEE 802.3 (10BASE-FL), IEEE 802.3u (100BASE-FX), IEEE 802.3z (1000BASE-LX), IEEE 802.3z (1000BASE-SX).rnrnF�lgende fysiske protokoller anvendes til GBIC og SFD GBIC moduler (OSI lag 1):rnIEEE 802.3z (1000BASE-X).rnrnF�lgende fysiske protokoller anvendes til tr�dl�se datanet - Wireless LAN, WLAN (OSI lag 1):rnIEEE 802.11a (op til 54 Mbit/s), IEEE 802.11b (1-11 Mbit/s) og IEEE 802.11g (op til 54 Mbit/s).rnrnF�lgende fysiske protokoller anvendes til tyndt ethernet (RG58), ogs� kaldet ThinNet eller CheaperNet (OSI lag 1). Tyndt ethernet er kun designet til at underst�tte halv dupleks:rnIEEE 802.3 (10BASE2).rnrn==Eksterne internetadresser==rn*De-Mystifying Category 5, 5e, 6, and 7 Performance Specificationsrn*IEEE 802.3 CSMA/CD (ETHERNET)rn*IEEE P802.11g (TM), 54Mbps Extension to 802.11b...rn*March 17, 2003, 802.11g: Willing, But Still Not Readyrn*Google: Category 5 Information, Ethernet, Wireless.


Hub

En hub er et stykke netudstyr med to eller flere porte.rnrnHub's kan f�s til forskellige datanet typer: Ethernet, USB, firewire/IEEE1394 og fiber channel.rnrnEn hub sender datapakker ud forst�rket p� de andre porte uden at gemme det i en buffer (cut-through). Kun en port ad gangen p� en hub kan sende [[datapakke|]datapakker] til alle de andre porte (half-duplex).rnrnN�r to eller flere porte samtidig kommer til at sende datapakker, vil hub eller tilkoblet dataterminaludstyr (eks. computere) registrerer og signalere det med et kollisionssignal.rnrnF�lgende g�lder kun ethernet-baserede hubs:rnrnEn 10 Mbit hub kan kun formidle data med hastigheden 10 Mbit/s half-duplex p� portene. rnrnEn 100 Mbit hub kan kun formidle data med hastigheden 100 Mbit/s half-duplex p� portene.rnrn==Eksterne internetadresser==rn*Reasons for exchanging LAN-hubs for LAN-switchesrn*Ofte stillede sp�rgsm�l om netv�rk


Netv�rk bridge

Netudstyr med 2 porte. En bridge har samme funktion som en 2 ports switch.


Switching hub

F�lgende er kun g�ldende for ethernet switching hubs:rnrnEn netv�rk switching hub er et stykke netudstyr, som er en sammenbygning af en 2 ports switch og 2 hubs, hvor den ene er en 10 Mbit/s hub og den anden er en 100 Mbit/s. En netv�rk switching hub kan derfor formidle data hastigheder p� enten 10 eller 100 Mbit/s half-duplex p� hver af portene.rnrn==Eksterne internet adresser==rnReasons for exchanging LAN-hubs for LAN-switches


Netv�rk repeater

Netudstyr som har 2 porte. En repeater har samme funktion som en hub.


Multilayer switch

En Multilayer Switch (MLS) er et stykke netudstyr, der kan switche p� OSI lag 2 ligesom en switch - og herudover kan den udf�re nogle ekstra funktioner p� h�jere OSI lag.rnrn==MultiLayer Switch (MLS) - OSI lag 3 og/eller 4==rnEn Multilayer Switch (MLS) kan prioritere pakker via de 6 bits i IP DSCP (Differentiated Services CodePoint). Disse 6 bits blev i "gamle dage" anvendt til Type of Service (ToS). rnrnF�lgende 4 afbildninger er normalt mulige i en MLS:rn* Fra OSI lag 2, 3 og 4 til IP DSCP (hvis IP pakke) og/eller VLAN IEEE 802.1p.rn* Fra VLAN IEEE 802.1p til IP DSCP.rn* Fra IP DSCP til VLAN IEEE 802.1p.rn* Fra VLAN IEEE 802.1p til port k�.rnrnMange MLS implementerer QoS Differentiated Services og/eller Integrated Services i hardware. rnrnNogle MLS kan ogs� udf�re egentlig routing mellem VLAN og/eller porte ligesom en router. Routingen sker normalt liges� hurtigt som switching (eng. wirespeed).rnrn==Lag 7 switch, web-switch, content-switch==rnDer findes switche, der arbejder op til OSI lag 7, de kaldes layer 7 switche, content-switche eller web-switche.rnrnEn af deres anvendelser er at lave load-balancing mellem flere HTTP, HTTPS og/eller VPN servere.rnrn==Eksterne internet adresser==rnGoogle: Layer 3 SwitchingrnrnMultilayer Switching Reference GuidernrnQuality of Service: Delivering QoS on the Internet and in Corporate NetworksrnrnCisco White Paper: DiffServ-The Scalable End-to-End QoS ModelrnrnSurvey of QoS RoutingrnrnSiemens, The Solution Provider Lexikon: Web-Switch


PDA

en:Personal Digital Assistant es:PDA nl:PDA sv:handdatorrnEn forkortelse for Personal Digital Assistent. P� dansk: h�ndholdt computer.


Angantyr

Angantyr var en dansk konge som fik bes�g af en mission�r omkring �r 810 eller 830.rnrnAngantyr skal efter sagnene v�re blevet dr�bt p� Sams�, sammen med ni af sine br�dre.rnEfter hans d�d blev Helge konge. SaxornrnFormodninger: N�r det var n�dvendigt at dr�be alle 9 br�dre, har det nok v�ret fordi at Angantyrs far var en konge, hvor Helge sikker kun havde en farfar eller oldefar, som var konge. rnrnMan ved fra ark�ologiske unders�gelser, at der var h�rde kampe p� Sams� �r 828.rn-----rnLinks: OngendusrnrnDen forhistoriske danske konger�kkernDen danske konger�kke


Ubbe

Ubbe, s�n af Regnar Lodbrog, skal havde v�ret dansk konge en kort tid; d�d 878/877 i England.rnrnBror til Sigurd Orm i �je/Sigfred og Halvdan


Maximum Transfer Unit

Det fysiske data forbindelses maksimale formidlbare data pakke st�rrelse er Maximum Transfer Unit (MTU).rnrn==Eksterne internet adresser==rnMaximum Transfer Unit (MTU)


Adam af Bremen

von Bremenen:Adam of Bremenla:Adamus Bremensissv:Adam av BremenrnAdam af Bremen var magister (skoleleder) af domskolen i Bremen.rnHan levede ca. 1040 til ca. 1081.rnrnHan skrev bogen "Adam af Bremens kr�nike" som er en vigtig kilde til Danmarkshistorien fra o. 850 til ca. 1074. Han skrev ogsa af Gr�nland og Vinland.rnrn==Litteratur:==rn* Adam af Bremens kr�nike, ( http://www.skalk.dk/skalk/forlag.html ) Wormianum 2000, ISBN 87-89531-01-9

en:


Palnatoke

Palnatoke, sagnhelt fra Jomsvikingesagaen.


Pakke

En pakke (navneord) er en samling af ting i en indpakning eller kasse.rn# I datalogi er en pakke en samling af data, der sendes gennem en dataforbindelse. Pakken kaldes ogs� en datapakke.rn# Pakke (udsagnsord). Georg pakker en kuffert.

en data forbindelse -> en dataforbindelse


OSI-model

en:OSI model ja:OSI参照モテルrnISO's OSI-model (Open Systems Interconnection model) er en datakommunikationsmodel best�ende af 7 lag.rnrnrnOSI-modellen lag 3-7rnrnLagrnNavnrnEksempler p� protokollerrnIP b�rne/relaterede protokoller (har RFC)rnrnrn7rnProgramrnXmodem, Zmodem, KermitrnHTTP, SMTP, POP3, IMAP, MIME, SNMP, LDAP, FTP, LPR, IPP, Telnet, NFS, DHCP, DNSrnrnrn6rnPr�sentationrnSMB, AFPrnXDR, ASN.1, NCPrnrnrn5rnSessionrnASPrnISO 8327 / CCITT X.225, RPC, NetBIOSrnrnrn4rnTransportrnSPX, ATPrnTCP, UDP, RTPrnrnrn3rnNetv�rkrnX.25, CLNP, IPX, DDPrnIP, IPv6, ICMP, IGMP, OSPF, RIP, ARP, PPP (NCP)rnrnrnrnrnOSI-modellen lag 1-2rnrnLagrnNavnrnPrim�rt WAN anvendelserrnPrim�rt LAN anvendelserrnPrim�rt databus anvendelserrnrnrn2rnData LinkrnX.25(LAPB), HDLC, Frame relay, V.42bis, MNP5, V.42(LAPM), MNP4, PPP (LCP), V.44rnISDN (LAPD): V.110, V.120.rnrnISO 8802.2/IEEE 802.2(LLC), Token Ringrnrnrnrnrn1rnFysiskrnX.25.rnPSTN: V.34, V.90, V.92, k56flex.rnDSL, ADSL, ATM, elektricitet, radio, laserrnrnDIX ethernet II, ISO 8802.3/IEEE 802.3, FDDI.rnPSDN (Tidligere WAN - nu mest LAN): V.28, EIA-232D/V.24(RS-232), RS-423A/V.10, RS-422A/V.11.rnelektricitet, radio, laserrnrnrnSCSI, USB, Firewire/IEEE1394, Serial ATA, EIDE/ATA, Busser, rnelektricitet, radio, laserrnrnrnrnrn=== Det fysiske lag ===rnDette er den m�de hvorp� information bliver overf�rt. Gennem fiberkabel, radio, laser og den slags.rnrn=== Data link laget ===rnHer er det hvordan data bliver overf�rt over det fysiske lager, til modtageren. Detaljer om hvem og hvilken computer der skal modtage data'en.rnrn=== Netv�rkslaget ===rnHvordan dataene er pakket ned og sent.rnrn=== Transportlaget ===rnrn?rnrn=== Sessionslaget ===rnrn?rnrn=== Pr�sentationslaget ===rnrn?rnrn=== Programlaget ===rnrn?rnrn==Eksterne adresser==rn*ISO OSI 7 Layer model and other modelsrn*Protocol Stacks in Relationship to the OSI Modelrn*Theory - OSI Modelrn*The Seven Layers Modelrn*ISO-OSI modelrn*SunSITE.dk: RFC HyperText Archivern*RFC Sourcebook


Den store Jellingesten

Den store Jellingesten er en runesten hvorp� der st�r: "Kong Harald beordrede fremstillingen af disse minder efter Gorm sin fader og efter Thyra sin moder. Den Harald, som vandt sig al Danmark og Norge og gjorde danerne kristne".

Tove -> Thyra ; edit, links


Frode

Kong FrodernrnSaxos Danmarkshistorie har mange konger med navnet Frode, det skyldes nok at hans konger�kke er sat sammen af flere sl�gtlister fra konger, som alle var rnefterkommere af Frode. Dels har mange fortalt at de var efterkommere af Frode, hvad man senere har misforst�et som at deres far var Frode.rnrnLandnamabog har en stamtavle, der siger at Landnamsmanden Helge den Magre, er s�n af Eyvind �stmand, s�n af Bj�rn og Hlif, som er datter af Rolf, som er s�n af Ingjald, s�n af kong Frode. Hvilket vil sige at Frode m� have levet omkrig �r 700 eller tidligere. Listens trov�rdighed styrkes ved at den har b�de kvindelige og mandlige led, med de mandlige led i starten. Det m� jo have v�ret vigtigt for Rolf at fort�lle alle, at han var et muligt kongsemne.rnrnDen forhistoriske danske konger�kkernDen danske konger�kke