2000'erne

en:2000s es:2000s fr:Ann�es 2000 it:Anni 2000 nl:2000-10 no:2000-tallet pl:Lata 2000-2009 sv:2000-taletrn20. �rhundrede - 21. �rhundrede - 22. �rhundredernrn�rtier: 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne - 2000'erne - 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'erne 2050'ernernrn�r: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009rn----rnBegivenhederrn* 11. september Over 3.000 dr�bt i terrorangrebet den 11. september 2001 p� World Trade Center i New York og Pentagonrn* 7. oktober Amerikansk angreb p� Afghanistanrn* 14. december Ringformet solform�rkelsern* Ugebladet Familiejournalen fylder 125 �r.rn* Den indiske guru Sai Baba beskyldes i et DR tv-program for fusk og svindel. rn* Forbudet mod engangsemballage oph�ves af den danske milj�minister Hans Christian Schmidt. D�se�l og sodavandsd�ser indf�res herefter.rn* Middelgrundsfortet s�lges til en k�benhavnsk investor.rn* Nordisk R�ds Litteraturpris tildeles Lars Saabye Christensen.rn* Kancellihuset p� Fredensborg Slot bliver kronprins Frederiks fremtidige bolig.rn* Mogens Amdi Petersen, leder af Tvindimperiet, anholdes i Los Angeles i USA.rn* Michael Car�e turnerer med showet back in business.rn* Mont Blanc-tunnelen gen�bnes efter at have v�ret lukket i tre �r.rn* Iran f�r sine egne religi�st korrekte Barbiedukker.rn* Enron g�r konkurs.rn* Prins Harry indr�mmer at have r�get hash og drukket spiritus som mindre�rig.rn* Hiller�d kommune indf�rer som den f�rste fors�g med middagslur for sine medarbejdere.rn* Yves Saint-Laurent tr�kker sig tilbage fra modeverden.rn* Ota Solgryn garanterer at deres produkt er fri for str�forkorter efter et drastisk fald i salget.rn* Krigsfanger fra Afghanistan interneres p� den amerikanske milit�rbase Guantanamo p� Cuba uden anklage og uden adgang til advokat.rn* Cykeltaxaen f�r sin debut i K�benhavn.rn* Kurt Thorsen og Rasmus Trads kendes skyldige i groft bedrageri og falskneri. Kurt Thorsen f�r seks �rs f�ngsel og Rasmus Trads fire �rs f�ngsel.rn* I Reykjavik i Island �bnes et fallologisk museum. (Samling af k�nsorganer fra hanpattedyr).rn* Bj�rn Lomborg udn�vnes til direkt�r for Institut for Milj�vurdering.rn* Basserne fejrer 30 �rs jubil�um i Danmark.rn* Kronprins Willem-Alexander af Holland gifter sig med Maxima Zooreguita fra Argentina.rn* Politikens Hus og Jyllandsposten fusioner.rn* Et hemmeligt rum i Keopspyramiden afsl�res i en direkte tv-transmission.rn* Socialdemokraterne i Sverige vinder valget til Riksdagen og G�ran Persson forts�tter som statsminister.rn* Ozzy Osbournes nye reality show bliver en stor tvsucces. rn* Henrik Qvortrup bliver ny chefredakt�r for Se og H�r.rn* Amina Lawal for stadf�stet sin d�dsdom ved stening i Nigeria. D�dsdommen f�r den danske og mange andre landes deltagere i Miss World til at aflyse deres deltagelse. Miss World flytter konkurrencen til London efter voldelige uroligheder i landet startet af muslimske modstandere af Miss World konkurrencen.rn* Prag erkl�res i undtagelsestilstand efter de v�rste oversv�mmelser i mere end 150 �r.rn* Det Kongelige Teater aflyser en udgave af Hamlet med en mongol i den b�rende rolle.rn* Rettighederne til Persille�en bliver et stridspunkt mellem Spanien og Marokko.rn* Firmaet Clonaid h�vder at have klonet det f�rste menneske.rn* 29. januar - Louis V. Gerstner, Jr. afgik som administrerende direkt�r hos IBM. Samuel J. Palmisano overtog posten.rn* Vivendi fyrer sin chef. Koncernen har p� dette tidspunkt en g�ld p� 140 milliarder kroner.rn* Brasilianeren Sergio Vieria de Mello bliver FN's h�jkommiss�r for menneskerettigheder. Han afl�ser Mary Robinson.rn* Nordkorea indr�mmer at have bortf�rt statsborgere fra Japan.rn* Kronhjorten er nu oppe p� en bestand af 14.000 stk. En fremgang fra 5.000 stk. i starten af 1990'erne.rn* Verdens st�rste regnskovsreservat, Tumucumaque, oprettes i Brasilien.rn* Retssagen mod Augusto Pinochet ved Chiles h�jesteret indstilles.rn* 37.000 Gammel Dansk slipper ud i Tryggev�lde � og er skyld i fisked�d.rn* Sandflugtsmuseet ved Rubjerg Knude lukker efter frygt for sammenstyrtning.rn* Marianne Karlsmose bliver ny formand for Kristeligt Folkeparti.rn* Skestorken vender tilbage til Skjern � ved Ringk�bing Fjord efter et frav�r p� 80 �r.rn* Newcastle Disease er i udbrud i flere fjerkr�bes�tninger i Jylland.rn* WorldCom g�r i betalingsstandsning.rn* Johannesburg er v�rt for FN's verdenstopm�de.rn* AOF i K�benhavn g�r konkurs.rn* Belgien tillader aktiv d�dshj�lp.rn* Maersk Air indstiller flyveruterne R�nne-K�benhavn og Billund-K�benhavn.rn* Bamse fra b�rne-tv fylder 20 �r.rn* Mary Robinson modtager Sonningprisen i K�benhavn.rn* Thorvaldsens Plads i K�benhavn oprettes med et spejlbassin af J�rn Larsen.

edit


19. �rhundrede

Jahrhundert en:19th century eo:19-a jarcento es:Siglo XIX pl:XIX wiek fr:XIXe si�clernrn18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - andre �rhundrederrn----rn----rnrnrn1800'ernern rn1801rn1802rn1803rn1804rn1805rn1806rn1807rn1808rn1809rnrn1810'ernern1810rn1811rn1812rn1813rn1814rn1815rn1816rn1817rn1818rn1819rnrn1820'ernern1820rn1821rn1822rn1823rn1824rn1825rn1826rn1827rn1828rn1829rnrn1830'ernern1830rn1831rn1832rn1833rn1834rn1835rn1836rn1837rn1838rn1839rnrnrn1840'ernern1840rn1841rn1842rn1843rn1844rn1845rn1846rn1847rn1848rn1849rnrn1850'ernern1850rn1851rn1852rn1853rn1854rn1855rn1856rn1857rn1858rn1859rnrn1860'ernern1860rn1861rn1862rn1863rn1864rn1865rn1866rn1867rn1868rn1869rnrn1870'ernern1870rn1871rn1872rn1873rn1874rn1875rn1876rn1877rn1878rn1879rnrn1880'ernern1880rn1881rn1882rn1883rn1884rn1885rn1886rn1887rn1888rn1889rnrn1890'ernern1890rn1891rn1892rn1893rn1894rn1895rn1896rn1897rn1898rn1899rnrn1900'ernern1900rn rn rn rn rn rn rn rn rn rnrnrn----rnDet 19. �rhundrede best�r af �rene 1801 til 1900, det er ofte forvekslet med atten hundrede tallet som best�r af �rene 1800 til 1899.

Fjernet �rstal som ikke h�rer med til �rhundredet


1851

en:1851 eo:1851 es:1851 fr:1851 it:1851 nl:1851 no:1851 pl:1851 pt:1851 sv:1851 rnrn�rhundreder: 18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundrede rnrn�rtier: 1800'erne 1810'erne 1820'erne 1830'erne 1840'erne - 1850'erne - 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne rnrn�rstal: 1846 1847 1848 1849 1850 - 1851 - 1852 1853 1854 1855 1856 rn----rnBegivenhederrn* 1. april - Danmarks f�rste frim�rke kommer p� gaden.rnrnF�dtrn* rnrnD�dsfaldrn*

Oprettelse: 1. april f�rste danske frim�rke


1788

F�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnBegivenhederrn* 2. januar - Georgia bliver den fjerde stat i USA.


1170

D�dsfaldrn*29. december - St Thomas Becket dr�bes i sin egen katedral efter ordre fra Henry II af England.


Ordklasse

of speech ja:品詞rnrnIf�lge Politikkens H�ndbog i nudansk inddeles danske ord i ti klasserrn(den latinske betegnelse er i ental):rnrn*Udsagnsord - verbumrn*Navneord - substantivrn*Kendeord - artikelrn*Till�gsord - adjektivrn*Stedord - pronomenrn*Talord - numeralern*Biord - adverbiumrn*Forholdsord - pr�positionrn*Bindeord - konjunktionrn*Udr�bsord - interjektion

ja:


Liste med verdens landes areal

de pa�ses por superficiesv:L�nder efter storleksordningen:List of countires by arearnrnHer er en liste med verdens lande rangeret efter st�rrelse. Enheden er i kvadratkilometer.rnrnLande markeret med en stjerne er de st�rste indenfor deres kontinent. Lande markeret med et kors er de mindste.rnrnSe ogs� Verdens lande, Liste med verdens landes befolkninger, Liste med verdens landes befolkningst�thed, Liste med lande fordelt efter kontinenter.rnrn# Rusland - 17,075,200 *rn# Canada - 9,976,140 *rn# USA - 9,629,091rn# Kina - 9,596,960rn# Brasilien - 8,511,965 *rn# Australien - 7,686,850 *rn# Indien - 3,287,590rn# Argentina - 2,766,890rn# Kazakhstan - 2,727,300rn# Sudan - 2,505,810 *rn# Algeriet - 2,381,740rn# Congo-Kinshasa - 2,345,410rn# Mexico - 1,972,550rn# Saudi Arabien - 1,960,582rn# Indonesien - 1,904,556rn# Libyen - 1,759,540rn# Iran - 1,648,000rn# Mongoliet - 1,565,000rn# Peru - 1,285,220rn# Chad - 1,284,000rn# Niger - 1,267,000rn# Angola - 1,246,700rn# Mali - 1,240,000rn# Sydafrika - 1,219,912rn# Colombia - 1,138,910rn# Etiopien - 1,127,127rn# Bolivia - 1,098,580rn# Mauritanien - 1,030,700rn# Egypten - 1,001,450rn# Tanzania - 948,087rn# Nigeria - 923,768rn# Venezuela - 912,050rn# Namibia - 825,418rn# Pakistan - 803,940rn# Mozambique - 801,590rn# Tyrkiet - 780,580rn# Chile - 756,950rn# Zambia - 752,614rn# Burma - 678,500rn# Afghanistan - 647,500rn# Somalia - 637,657rn# Den Centralafrikanske Republik - 622,984rn# Ukraine - 603,700 *rn# Botswana - 600,370rn# Madagaskar - 587,040rn# Kenya - 582,650rn# Frankrig - 547,030 (Note: inkluderer ikke Fransk Guiana eller andre overs�iske omr�der)rn# Yemen - 527,970rn# Thailand - 514,000rn# Spainen - 504,782rn# Turkmenistan - 488,100rn# Cameroon - 475,440rn# Papua New Guinea - 462,840rn# Sverige - 449,964rn# Uzbekistan - 447,400rn# Marokko - 446,550rn# Irak - 437,072rn# Paraguay - 406,750rn# Zimbabwe - 390,580rn# Japan - 377,835rn# Tyskland - 357,021rn# Congo-Brazzaville - 342,000rn# Finland - 337,030rn# Malaysia - 329,750rn# Vietnam - 329,560rn# Norge - 324,220rn# Elfenbenskysten - 322,460rn# Polen - 312,685rn# Italien - 301,230rn# Philippinerne - 300,000rn# Ecuador - 283,560rn# Burkina Faso - 274,200rn# New Zealand - 268,680rn# Gabon - 267,667rn# Western Sahara - 266,000rn# Guinea - 245,857rn# Storbritannien -244,820rn# Ghana - 238,540rn# Rum�nien - 237,500rn# Laos - 236,800rn# Uganda - 236,040rn# Guyana - 214,970rn# Oman - 212,460rn# Hviderusland - 207,600rn# Kyrgyzstan - 198,500rn# Senegal - 196,190rn# Syrien - 185,180rn# Cambodia - 181,040rn# Tunesien - 163,610rn# Suriname - 163,270rn# Uruguay - 176,220 †rn# Bangladesh - 144,000rn# Tajikistan - 143,100rn# Nepal - 140,800rn# Gr�kenland - 131,940rn# Nicaragua - 129,494rn# Eritrea - 121,320rn# Nordkorea - 120,540rn# Malawi - 118,480rn# Benin - 112,620rn# Honduras - 112,090rn# Liberia - 111,370rn# Bulgarien - 110,910rn# Guatemala - 108,890rn# Island - 103,000rn# Jugoslavien - 102,350rn# Cuba - 100,860rn# Sydkorea - 98,480rn# Ungarn - 93,030rn# Portugal - 92,391rn# Jordan - 92,300rn# Azerbaijan - 86,600rn# �strig - 83,858rn# Forenede Arabiske Emirater - 82,880rn# Tjekkiet - 78,866rn# Panama - 78,200rn# Sierra Leone - 71,740rn# Irland - 70,280rn# Georgien - 69,700rn# Sri Lanka - 65,610rn# Litauen - 65,200rn# Letland - 64,589rn# Togo - 56,785rn# Kroatien - 56,542rn# Bosnien-Herzegovina - 51,129rn# Costa Rica - 51,100rn# Slovakiet - 48,845rn# Dominikanske Republik - 48,730rn# Bhutan - 47,000rn# Estland - 45,226rn# Danmark - 43,094 (Note: inkluderer ikke Gr�nland eller F�r�erne)rn# Holland - 41,526rn# Schweiz - 41,290rn# Guinea-Bissau - 36,120rn# Taiwan - 35,980rn# Moldova - 33,843rn# Belgien - 32,545rn# Lesotho - 30,355rn# Armenien - 29,800rn# Albanien - 28,748rn# Salomon �erne - 28,450rn# Equatorial Guinea - 28,051rn# Burundi - 27,830rn# Haiti - 27,750rn# Rwanda - 26,338rn# F.Y.R.O. Macedonia - 25,333rn# Belize - 22,966rn# Djibouti - 22,000rn# El Salvador - 21,040rn# Israel - 20,770rn# Slovenien - 20,253rn# Fiji - 18,270rn# Kuwait - 17,820rn# Swaziland - 17,363rn# �sttimor - 14,874rn# Bahamas - 13,940rn# Vanuatu - 12,200rn# Qatar - 11,437rn# Gambia - 11,300rn# Jamaica - 10,990rn# Libanon - 10,400rn# Cypern - 9,250rn# Puerto Rico - 9,104rn# Pal�stinensiske selvstyreomr�de - 6,220rn# Brunei - 5,770rn# Trinidad og Tobago - 5,128rn# Cape Verde - 4,033rn# Samoa - 2,860rn# Luxembourg - 2,586rn# Comoros - 2,170rn# Mauritius - 1,860rn# Sao Tome og Principe - 1,001rn# Dominica - 754rn# Tonga - 748rn# Kiribati - 717rn# Mikronesien - 702rn# Singapore - 647.5rn# Bahrain - 620rn# Saint Lucia - 620rn# Seychellerne - 455 †rn# Andorra - 468rn# Antigua og Barbuda - 442rn# Barbados - 430rn# Saint Vincent og the Grenadines - 389rn# Grenada - 340rn# Malta - 316rn# Maldiverne - 300 †rn# Saint Kitts og Nevis - 261 †rn# Niue - 260rn# Marshall�erne - 181 rn# Liechtenstein - 160rn# San Marino - 61.2rn# Tuvalu - 26rn# Nauru - 21 †rn# Monaco - 1.95rn# Vatikanstaten - 0.44 †

Ethiopien -> Etiopien


Danmarks turisme

in D�nemarken:Tourism in DenmarkrnrnDanmark er kendt som et hyggeligt konged�mme p� en r�kke �er, med sm� byer og landsbyer. Selv de st�rste byer i Danmark er sm� (med undtagelse af K�benhavn). V�rd at bes�ge er Odense, Fyn, �rhus, Aalborg, Skagen - den nordligste del af Danmark, �en Bornholm, M�ns Klint og den dejlige kystlinie med lange hvide strande langs Nords�en og �sters�en. rnrnK�benhavn byder p� borge, vagtskifte p� Amalienborg, Tivoli, Den lille Havfrue og den nye bro til Sverige.rnrnSom bes�gende byder Danmark p� kulinariske oplevelser som �l (Faxe, Carlsberg, Tuborg), sm�rrebr�d og en r�kke kendte fiskeretter.

v�r til v�rd


Albuesk�l

Albuesk�l er en musling. Man kan finde den ved Vadehavet og langs hele Jyllands vestkyst. Den er ogs� almindelig i den norske og svenske sk�rg�rd. Den er 5-6 cm h�j.rnrnDens f�de er plankton. I Vadehavet vokser den godt, fordi der er rigeligt at �de.rnrnDens fjender er edderfuglene og de andre dyk�nder og de mange vadefugle, der findes ved Vadehavet.rnrnDet er faktisk en meget flot musling, og som navnet siger, ligner den en albue, fordi dens spids har en runding, der ligner en albuespids.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Henrik og Kathrine, 7. klasse,  Krogsb�lle Skole 1999


1950'erne

en:1950s es:1950s fr:Ann�es 1950 it:Anni 1950 nl:1950-60 no:1950-tallet pl:Lata 50-te XX wieku sv:1950-taletrn�rhundreder: 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959rn-----rnBegivenhederrn* Bruce Heezen opdager Den midtatlantiske Rygrn* Koreakrigenrn* Poliovaccinern* Sputnikrn* Fjernsyn erstatter radio som det dominerende massemedium i de industrialiserede lande.rnrnrnVerdens lederern* Joseph Stalinrn* Nikita Khrushchevrn* Dwight D. Eisenhowerrn* Harry S TrumanrnrnrnSportsidolerrn* rnrnrnKunstnerern* Abbott and Costellorn* Chuck Berryrn* Marlon Brandorn* James Deanrn* Ava Gardnerrn* Audrey Hepburnrn* Alfred Hitchcockrn* Buddy Hollyrn* Jerry Lewisrn* Dean Martinrn* Groucho Marxrn* Marilyn Monroern* Paul Newmanrn* Elvis Presleyrn* Little Richardrn* James Stewartrn* Elizabeth Taylorrn* John Wayne

Skabelon


1940'erne

en:1940s eo:1940-oj es:1940s fr:Ann�es 1940 it:Anni 1940 nl:1940-50 no:1940-tallet pl:Lata 40-te XX wieku sv:1940-taletrn�rhundreder: 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne - 1940'erne - 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'ernernrn�r: 1940 1941 1942 1943 1944 1945 1946 1947 1948 1949rn-----rnBegivenhederrn* Anden verdenskrigrn* F�rste atombombern* 1948 arabisk-israelske krigrn* Frank Capra's It's a Wonderful LifernrnrnVerdens lederern* Adolf Hitlerrn* Winston Churchillrn* Joseph Stalinrn* Franklin Delano Rooseveltrn* Harry S TrumanrnrnrnSportsidolerrn* rnrnrnKunstnerern* Abbott and Costellorn* Ingrid Bergmanrn* Humphrey Bogartrn* James Cagneyrn* Bing Crosbyrn* Bette Davisrn* Clark Gablern* Cary Grantrn* Katharine Hepburnrn* Bob Hopern* Jimmy Stewartrn* Spencer Tracyrn* Orson Welles

Skabelon


S. P. L. S�rensen

P. L. S�rensenrnrnS�ren Peder Lauritz S�rensen (1868-1939), dansk kemiker som bl.a. er kendt for at have indtroduceret pH skalaen. Fra 1901 var han leder af Carlsberg laboratoriet i K�benhavn.rnrn----rn===Henvisninger===rn* Billede af S. P. L. S�rensen i laboratoriet, kilde: www.carlsberg.com

link


Fenrisulven

stammer fra den nordiske mytologi.rnrnLoke er far til Fenrisulven og Angerboda er dens mor. Dens to s�skende er Midg�rdsormen og Hel. Alle tre monstre skal if�lge V�lvens sp�dom sl�s mod og sl� nogle af de st�rkeste aseguder ved Ragnarok.rnrnFenrisulven voksede op i Asg�rd. I starten var den lille og ufarlig, men den voksede hurtigt til overnaturlig st�rrelse og skr�mte aserne. Til sidst blev de enige om at Fenrisulven skulle bindes, s� de kunne styre den. Desv�rre kunne det ikke ske med ulvens gode vilje og ingen aser turde efterh�nden tvinge den.rnDet blev ogs� sv�rt overhovedet at finde et reb, der var st�rkt nok, for under ulvens leg sprang hvert eneste reb aserne fors�gte sig med.rnrnTil sidst fik aserne dv�rgene til at smede et fortryllet reb - Gleipner, der er ubrydeligt. Men ingen kunne f� det over hovedet p� Fenrisulven. F�rst da Tyr lovede at holde sin h�nd i ulvens gab, mens rebet blev lagt p� den - som pant hvis der skulle v�re noget lusk med i spillet overgav Fenrisulven sig.rnrnDa rebet strammede om dens hals - og holdt! mistede Tyr sin h�nd.rnrnNu er Fenrisulven bundet med Gleipner i en hule i Jotunheim. Der bliver den st�ende til Ragnarok, hvor den endelig slipper l�s - godt gal i skralden og ude p� h�vn.

lille rettelse


Lidskjalv

Lidskjalv h�rer til i den nordiske mytologirnrnDet er Odins tronstol, der st�r i Valhalla. N�r han sidder p� Lidskjalv kan han skue ud over hele verden og se alt hvad der foreg�r.


Nauru

en:Nauru eo:Nauro fr:Nauru sv:NaururnrnNauru er en lille republik i det sydlige Stillehav, tidligere kendt under navnet Pleasant Island. Meget af republikkens tidligere formue kom fra det fosfat som blev udvundet af de store guano depoter p� �en. Med oph�ret af fosfatreserverne er �ens fremtid usikker.rnrnrnNaoero / Republic of NaururnrnrnBillede:Nauru_flag_medium.pngrnBillede:Nauru_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: God's Will FirstrnOfficielt sprog Engelsk, NauritiskrnHovedstad Ingen officiel hovedstad1rnPr�sidentRene HarrisrnAreal - Total - heraf vandAreal 194 21 km� minimalt rnBefolkning rn - Total (2002) rn - Pr. km� St�rrelse 191rn 12.329 rn 213/km� rnUafh�ngighed31. januar 1968rnValuta Australske dollarrnTidszone UTC +12rnNationalmelodi Nauru BwiemarnInternetdom�ne.NRrnInternational tlfkode674rn(1) Yaren, den st�rste bebyggelse n�vnes ofte som hovedstadrnrnrnrn== Historie ==rnUddybende artikel: Naurus historie

de: fr: sv:


Von

Von er i nordisk mytologi en elv, hvis kilde er fr�den fra Fenrisulvens mund.

Oprettet


Midg�rdsormen

er i nordisk mytologi en af j�ttesl�gten. Han er barn af Loke og Angerboda. S�skende er Hel, Fenrisulven og Narfe. rnrnMidg�rdsormen ligger i verdenshavet, efter at v�re blevet kastet heri af Odin. Ormen slynger sig om hele Midg�rd og bider sig selv i halen. I Ragnarok sl�r Thor og Midg�rdsormen hinanden ihjel.

kastet af Odin (s�ledes sv:)


Australien

er et land nordvest for New Zealand, og syd for Indonesien, �sttimor og Papua Ny Guinea. Landet er det 6. st�rste i verden. Navnet 'Australien' kommer fra den latinske frase terra australis incognita ("ukendt sydligt land").rnrnrnCommonwealth of AustraliarnrnrnBillede:Australien_flag_medium.pngrnBillede:Australien_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: IngenrnOfficielt sprog EngelskrnHovedstad CanberrarnDronningElizabeth IIrnGuvern�rPeter HollingsworthrnRegeringslederJohn HowardrnAreal - Total - heraf vandAreal 6 7.686.850 km� 1% rnBefolkning rn - Total (2002) rn - Pr. km� St�rrelse 53rn 19.546.792 rn 3/km� rnUafh�ngighedDato fra UK 1. Januar 1901rnValuta Australske dollarrnTidszone UTC +8 til +11rnNationalmelodi Advance Australia FairrnInternetdom�ne.AUrnInternational tlfkode61rnrnrn== Historie ==rnUddybende artikel: Australiens historie


Aborre

en:perch de:BarschrnAborren er den mest almindelige fisk i Danmark. Den er i n�sten alle s�er og i n�sten alle damme, men findes ogs� i vandl�b. Om sommeren lever aborrer inde p� lavt vand, hvor der er mange planter, s� den kan gemme sig, og hvor den kan finde sm�fisk og insekter, som den lever af.rnrnEn aborre er for det meste 20-30 cm lang. Men den kan blive meget l�ngere, nogle gange kan den blive 50 cm lang, men det er ikke s�rlig tit den bliver s� stor. Aborren har brystfinner, og de sidder lige bag ved hovedet. Aborrens krop er d�kket med sk�l. Hen over siderne har den 5-7 striber, og det g�r, at man ikke s� let kan se den mellem vandplanterne.rnrnLigesom andre fisk �nder aborren gennem g�ller, den har fire g�ller bagest i munden , de er d�kket af g�llel�g. G�llebladene er fyldt med blod�rer, og de ligger s�dan, at de kan n� at optage ilten, der er i vandet. For at f� frisk vand til sine g�ller sluger aborren en mundfuld vand hele tiden. N�r den lukker munden, presses vandet bagud, s� det kommer forbi g�llerne, og til sidst kommer det ud af g�llel�gene. Hvis den er et sted, hvor der ikke er nogle planter, og vandet er stillest�ende, har den sv�rt ved at �nde. Den skal hele tiden sv�mme for at f� frisk vand og ilt.rnrnAborren kan ikke lide at v�re alene, fordi n�r den er sammen med andre aborrer, er det lettere at undg� de dyr, der kan �de dem. En af aborrens fjender er gedden.rnrnN�r det er efter�r sv�mmer aborren v�k fra det sted, den har v�ret hele sommeren, s� sv�mmer den ud, hvor der er dybere, hvor vandet ikke s� let fryser til is helt ned til bunden, og den bliver der hele efter�ret og vinteren. Den kommer ikke ind p� lavt vand, f�r det bliver for�r i april-maj m�ned.rnrnDer er tit mere end �n han om en hun, men det er lige s� normalt, at der kun er �n han, der f�lger efter en hun. N�r vandet er 7-8 grader, begynder hunnen at l�gge �g. En lille hun l�gger ca. 4.000 �g, og en stor hun kan n� op p� 300.000 �g. Mange af �ggene bliver �dt af s�ens andre dyr, men nogle bliver tilbage. Efter 2-3 uger begynder ungerne at komme frem. De er kun 6-7 mm lange. Hvis ungerne lever i en s�, hvor der er f�de og ilt nok, varer det 3-4 �r, f�r de kan f� unger. P� det tidspunkt er aborren 15-20 cm lang. Men hvis de vokser op i en s�, hvor der kun er lidt f�de og ilt, m�ske p� grund af forurening, bliver de voksne aborrer kun 8-10 cm lange, selvom de er 5-6 �r gamle, og de bliver aldrig st�rre.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

[[en:perch]] [[de:Barsch]]


Ginnungagap

Ginnungagap er det omr�de der skabes, da varmen fra det hede Muspelheim m�der rimt�gen fra det frysende Niflheim. I Ginnungagap er der en tilpas temperatur og her opst�r det f�rste liv if�lge den nordiske mytologi. Det er her koen Audhumla og j�tten Ymer lever og det er her at Odin, og hans br�dre: Vile og Ve, senere skaber verden af Ymers d�de krop.

stavning


Frigg

sv:FriggrnrnFrigg er Odins hustru i den nordiske mytologi.rnHun er en meget klog kvinde, der tit r�der Odin i hans vanskelige beslutninger. Hun er mor til Balder, ejer hesten Hovvarpner og bor i huset Fensale. Frigg er gudinde for bl.a. �gteskabet.rnrnDa Balder d�de p� trods af at alle levende v�sener havde lovet Frigg ikke at s�re ham f�r hun fremtvunget af Hel, at hvis alle levende v�sener vil gr�de over Balders d�d vil han f� lov at vende tilbage fra Hel.rnrnOg alle levende v�sener gr�der, undtagen en. Da Frigg sp�rger Loke, der har forkl�dt sig, s� hun ikke genkender ham, om han vil gr�de for Balder svarer han nej! - og Balder m� derfor blive i Hel til Ragnarok.

en: sv:


Vale

Vale er Lokes s�n. rnHan lever som ulv og har en bror ved navn Narfe. rnDe to var bedste venner indtil engang Vale blev gal p� Narfe. Uheldigvis var han en ulv og kom til at sl� sin bror ihjel.

rettet link


Gefionspringvandet

Gefionspringvandet er et v�rk af den danske billedhugger Anders Bundg�rd (1908). Springvandet var en gave til byen K�benhavn fra Carlsbergfonden. Oprindeligt skulle det have st�et p� R�dhuspladsen, men den endelige placering blev for enden af Amaliegade over for Kastellet.rnIf�lge myten var det den svenske sagnkonge Gylfe, som gav gudinden Gefion lov til at beholde det land hun i l�bet af en nat kunne pl�je ud af Sverige. Gefion forvandlede sine fire j�ttes�nner til okser, og med dem pl�jede hun derefter p� en nat et areal ud af Sverige, som svarede til Sj�llands st�rrelse. Dette blev herefter kastet i havet mellem Fyn og Sverige.rnP� et kort i dag, kan man se, at Sj�lland har omtrentlig samme form som den svenske s� V�nern.rnrnGefionspringvandet har v�ret uden l�bende vand siden september 1999, da det tr�nger til renovering. K�benhavns Kommune har afsat midler til en renovering i 2003.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Gylfe forvandlede sine 4 j�ttes�nner til okser og de pl�jede derefter -> Gefion forvandlede sine fire j�ttes�nner til okser, og med dem pl�jede hun derefter


Kiribati

Kiribati er et �rige i Stillehavet. Landets 33 �er er spredt over 3.800 kilometer omkring �kvator. Dets navn udtales /kiribas/, som er en mikronesisk transliteration af det tidligere engelske navn for den store gruppe af �erne, the Gilbert Islands.rnrnrnRepublic of KiribatirnrnrnBillede:Kiribati_flag_medium.pngrnBillede:Kiribati_coat.jpgrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: Maaka te atua, karinea te uea; mataku i te atua, fakamamalu ki te tupu (Dansk: Frygt guden, respekt kongen)rnOfficielt sprog EngelskrnHovedstad TarawarnPr�sidentTeburoro TitornAreal - Total - heraf vandAreal 175 717 km� 0 % rnBefolkning rn - Total (2001) rn - Pr. km� St�rrelse 195rn 94.149 rn 131/km� rnUafh�ngighed12. juli 1979rnValuta Australske dollarrnTidszone UTC +12rnNationalmelodi Teirake Kaini KiribatirnInternetdom�ne.KIrnInternational tlfkode686rnrnrn== Historie ==rnUddybende artikel: Kiribatis historiernrnI 1892 blev the Gilbert Islands en del af det britiske protektorat sammen med Ellice Islands. De blev en koloni i 1916 og fik selvstyre i 1971.rnrnI 1978 blev Ellice Islands uafh�ngig under navnet Tuvalu, Kiribati efterfulgte i 1979. Efter uafh�ngigheden fremf�rte USA et territorialkrav p� den sparsomt beboet Phoenix og Line �, som begge blev en del af Kiribati territorium.


Mimer

Mimer er i nordisk mytologi en j�tte. Mimer var den klogeste af alle, og blev givet til vanerne som gidsel efter krigen med aserne. Han blev dog halshugget af vanerne, og kun hovedet blev sendt tilbage. Dette hoved st�r balsameret ved en af kilderne under Yggdrasil, Mimers br�nd, hvor det fik Odins ene �je i pant for sin visdom.

Rettet links


1598

15. �rhundrede - 16. �rhundrede - 17. �rhundredernrn�rtier: rn1560'erne - 1570'erne - 1580'erne - 1590'erne - 1600'erne - 1610'erne - 1620'ernernrn�r: 1590 1591 1592 1593 1594 1595 1596 1597 1598 1599rnrn----rnrnBegivenhederrn* 7. januar - Boris Godunov overtager tronen i Rusland.


1930'erne

en:1930s es:1930s fr:Ann�es 1930 it:Anni 1930 nl:1930-40 no:1930-tallet pl:Lata 30-te XX wieku sv:1930-taletrn�rhundreder: 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939rn----rnBegivenhederrn*rnrnPersonerrn*

Skabelon


1920'erne

en:1920s es:1920s fr:Ann�es 1920 it:Anni 1920 nl:1920-30 no:1920-tallet pl:Lata 1920-1929 sv:1920-taletrn�rhundreder: 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne - 1920'erne - 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'ernernrn�r: 1920 1921 1922 1923 1924 1925 1926 1927 1928 1929rn----rnBegivenhederrn*rnrnPersonerrn*

Skabelon


�bel�

�bel� ligger i Kattegat lige nord for Fyn. Selve �en er 209 hektar. Syd for �bel� ligger sm��erne, Br�det, Dr�et og �bel�holm.rnrn�bel� blev dannet i terti�rtiden, hvor tykke lerlag blev afsat. Istiden har efterladt flere jordlag p� �en,, som idag har en meget speciel geologi. Bl.a. findes her et specielt lag, der kaldes plastisk ler, der g�r, at jordlagene nemt glider fra hinanden. Virkningen af det plastiske ler kan man se p� �bel�s skr�nter, der glider ned i store trappetrinsformer ud mod havet med det resultat, at b�geskoven glider med og de store tr�er til sidst ender i vandet. Hist og her kan man ogs� se "elefantfodsskred" hvor det plastiske ler flyder ud i sjove former p� stranden.rnrnI 2001 blev indrettet et stenmuseum i en af l�ngerne til �bel�g�rd. Her udstiller Holger Garnak sin stensamling, der er indsamlet gennem et helt liv. Man skal have en aftale med bestyreren p� �bel� i forvejen hvis man gerne vil se samlingen, til geng�ld er det det hele v�rd. En pr�gtig samling, der fort�ller om �bel�s geologi. Mange flotte og meget sp�ndende sten - alle indsamlet omkring �bel�.rnrnNaturformerne p� �bel� er ogs� ret specielle, da �en ikke har v�ret udsat for stor menneskelig p�virkning. �en har hovedsageligt v�ret anvendt som gr�sningsareal for de omkringboendes kreaturer; selvom der ogs� har v�ret fastboere, som dyrkede jorden.rnrn== Planterne p� �bel� ==rnrnDer har l�nge v�ret en del skov p� �en, og da man havde f�ldet det meste tr� p� Nordfyn omkring �r 1400, var �bel� en guldmine med sin skov med mange fine b�ge - og egetr�er. Selv i dag er �bel� kendt for sine mange gamle ege, som man ikke finder mage til ret mange andre steder p� Fyn. P� �bel� findes ogs� den sj�ldne plante sk�lrod, som er en �gte snylter, og den tyndaksede g�geurt st�r i fuldt flor i et fyrv�rkeri af lilla i april-maj. En anden sj�ldenhed er den smukke, men stikkende plante, strandmandstro. Planten er fredet.rnrn== �bel�s dyreliv ==rnrnHele �bel� er under fredning. Det betyder, at mennesket griber s� lidt som muligt ind i naturen. Skoven skal v�re naturskov, hvor tr�er, planter og dyr skal udvikle sig frit. Der er store arealer med gr�sser p� �bel�, hvor man kan v�re heldig at se flokke af d�dyr og mufloner. Der findes mange forskellige sommerfugle og andre insekter p� �en. �bel� var det sidste sted i Danmark, hvor man kunne finde den store og meget specielle bille eghjorten. Eghjorten er ikke set i Danmark siden 1950'erne. I skovs�en og i mange af de andre sm� vandhuller i skoven myldrer det med lille vandsalamander i april-maj. I klinterne ud mod stranden bygger digesvalerne deres reder, n�r de kommer tilbage til �bel� i begyndelsen af maj. Af og til kan man v�re heldig at se hav�rnen komme glidende hen over himlen ved �bel� og man kan h�re ravnens h�se stemme over tr�toppene hvis man er heldig. Ved �bel�s kyster kan man godt v�re heldig at fange hav�rreder og hvis man kommer p� det helt rigtige tidspunkt er her masser af hornfisk. Man kan tit ogs� f� et glimt af s�ler og marsvin.rnrn== �bel�s historie ==rnrnRalgravningrnrnP� �bel� findes gamle ralgrave, specielt p� vestkysten. De stammer fra starten af det 20. �rhundrede hvor man p� �bel� gravede ral til brug ved opf�relsen af Lilleb�ltsbroen (1935). Ingeni�rfirmaet Monberg og Thorsen k�bte retten til at grave ral i 1920'erne og i 1930 anlagde de et ralv�rk. Materialet var godt at st�be beton af, da det stort set var frit for organisk materiale.rnrnP� �bel� kan man ogs� stadigv�k se resterne af jernbanesporene som blev lagt i forbindelse med ralgravningen. Der var to spor: et fra gravene til ralv�rket og et fra ralv�rket til havnen. Havnen, der blev anlagt som en mole nogle 100 meter nord for ralv�rket, findes ikke mere, men resterne af molen kan stadig ses som en r�kke store sten, der ligger vinkelret p� stranden langt ud i vandet p� vestkysten af �bel�. Lystsejlere ankrer ofte op her.rnrnTil transport af ral brugte man tipvogne. Ved molen lagde halvstore skibe til og blev lastet direkte fra tipvognene. Efter krigen, da ralgravningsarbejdet var h�rt op blev sporene og tipvognene stadigv�k brugt til at fragte varerne fra K�bmand Rasmussens skib (fra Bogense) op til selve �en. Hvor sporene h�rte op blev varerne flyttet over i en hestevogn og dermed fragtet ud til familierne p� �en. Tipvognene blev ogs� brugt til at fragte fangsten efter klapjagterne p� �bel�rnrnSelvom der g�r rygter om et lokomotiv p� �bel�, der skulle v�re blevet brugt ved ralgravningen, s� findes det ikke l�ngere og ingen kan l�ngere huske om det nogensinde n�ede frem til �en og i s� fald hvor det blev af...men �ldre mennesker fra �en kan fort�lle om, hvordan tipvognene blev trukket af heste, dengang da vognene blev brugt til transport af varer.rnrn== Gamle bygninger p� �bel� ==rnrnHvis man g�r til �bel� vil man lige i udkanten af skoven til venstre for stien st�de p� fundamentet af en ruin. Det var �ens gamle skole, der l� her. De fleste bygninger p� �bel� er fjernet, kun �sterhovedhus har f�et lov at ligge som en str�t�kt bindingsv�rksruin. Huset er r�dt og vinduerne er bl�ndet af. Bygningen ligger lige syd for ottetalss�en. �bel�g�rd, der er eneste beboede bygning p� �en ligger ved engen og er smukt restaureret. Her bor �ens bestyrer. Herudover findes smedien, en lille str�t�kt idyl, der ligger t�t p� g�rden og Fyret, der nu er indrettet til g�stebolig.rnrn== Ejeren og �bel�s fremtid ==rnrnIdag ejes �bel� af Aage V. Jensens Fonde. De overtog �bel� og sm��erne den 1. maj 1995 efter godsejer Erik W. Grevenkop-Castenskiold. I 1993 blev der rejst fredningssag. i maj 1999 foretog naturklagen�vnet besigtigelse og offentligt m�de om den endelige fredning af �bel�, �bel�holm, Br�det, Dr�et og Dretteholm med omliggende s�territorium. Fredningens form�lsparagraf er, at �en skal henligge til naturlig succession:rnrn"...at bidrage til at underst�tte naturens dynamik og mangfoldighed under ejendommens udvikling fra dyrkede jordbrug til ur�rt natur, samt at give naturinteresserede mulighed for l�bende at iagttage og studere denne process." (�bel�. Status 2000)rnrnSiden fonden har overtaget �bel� er der f�ldet en del n�letr�er for at give plads til naturlige hjemmeh�rende tr�arter. Skoven vedligeholdes ellers kun i det omfang at stierne skal v�re farbare, f.eks. var det n�dvendigt efter orkanen i 1999 at fjerne mange v�ltede tr�er fra stierne. Dr�n vedligeholdes ikke, hvilket resulterer i en noget mere sumpet og varieret skovbund, der igen resulterer i mange flere forskellige levesteder for b�de planter og dyr. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Rettet: Lilleb�ltsbroen til Lilleb�ltsbroen (1935)


Kattegat

Kattegat er et farvand i Danmark. �bel� er beliggende i Kattegat.

lille start


Br�det

Br�det er en sm�� syd for �bel� i Kattegat.

oprettet


Dr�et

Dr�et er en sm�� syd for �bel� i Kattegat.

oprettet


�bel�holm

�bel�holm er en sm�� syd for �bel� i Kattegat.

oprettet


Holger Garnak

Holger Garnak er en dansk stensamler. Hans stensamling kan ses p� �bel�g�rd p� �bel�.

oprettet


1400

�rhundreder: 13. �rhundrede - 14. �rhundrede - 15. �rhundredernrn�rtier: 1350'erne 1360'erne 1370'erne 1380'erne 1390'erne - 1400'erne - 1410'erne 1420'erne 1430'erne 1440'erne 1450'ernernrn�r: 1395 1396 1397 1398 1399 - 1400 - 1401 1402 1403 1404 1405rnrn----rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn* Geoffrey Chaucer, engelsk poet (f�dt cirka 1340.rn* Richard II af England myrdes.rnrnBegivenhederrn* Henry IV kuer opr�r.rn* Jean Froissart skriver "Chronicles".rn* Medici familien bliver magtfuld i Firenze, Italien.

oprettet


1401

�rhundreder: 14. �rhundrede - 15. �rhundrede - 16. �rhundredernrn�rtier: 1350'erne 1360'erne 1370'erne 1380'erne 1390'erne - 1400'erne - 1410'erne 1420'erne 1430'erne 1440'erne 1450'ernernrn�r: 1396 1397 1398 1399 1400 - 1401 - 1402 1403 1404 1405 1406rnrn----rnrnF�dtrn*Kejser Shoko af Japan.rnrnD�dsfaldrn*rnrnBegivenhederrn*

oprettet


Fyn

er Danmarks tredjest�rste �. Fyn er omgivet af det Fynske �hav, Lilleb�lt, Kattegat, Storeb�lt og Lundeborgb�ltet.

danmarks -> Danmarks


Mikronesien

Mikronesien er beliggende i Oceanien. Det er en � i den nordlige del af Stillehavet, omkring tre fjerdedele af vejen fra Hawaii til Indonesien.rnrnrnFederated States of MicronesiarnrnrnBillede:Mikronesien_flag_medium.pngrnBillede:Mikronesien_Coat.jpgrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: UkendtrnOfficielt sprog EngelskrnHovedstad PalikirrnPr�sidentLeo A. FalcamrnAreal - Total - heraf vandAreal 176 702 km� 0% rnBefolkning rn - Total (juli 2002est) rn - Pr. km� St�rrelse 176rn 135.869 rn 193,5/km� rnUafh�ngighed3. november 1986rnValuta Amerikanske dollarrnTidszone UkendtrnNationalmelodi UkendtrnInternetdom�ne.FMrnInternational tlfkode691rnrnrn== Historie ==rnUddybende artikel: Mikronesiens historie


Danmarks kendte personer

Listet her er danske personer, som har opn�et anerkendelse ogs� uden for landets gr�nser.rnrnMatematikrn* Harald Bohrrn* A. K. Erlangrn* Thomas Finckern* Piet Heinrn* Georg Mohrrn* Niels Erik N�rlundrn* Julius Petersenrn* Caspar WesselrnrnComputer videnskabrn* Peter Naurrn* Bjarne StroustruprnrnAstronomirn* Heinrich Louis d'Arrestrn* Tycho Brahern* Johan Ludvig Emil Dreyerrn* Ejnar Hertzsprungrn* Ole R�merrn* Bengt Str�mgrenrnrnFysikrn* Rasmus Bartholinrn* Aage Bohrrn* Niels Bohrrn* Hans Christian �rstedrnrnKemirn* J. N. Br�nstedrn* S. P. L. S�rensenrnrnGeologirn* Inge Lehmannrn* Nicolas StenornrnBiologi, Genetikrn* Henrik Carl Peter Damrn* Hans Christian Gramrn* Emil Christian Hansenrn* Wilhelm Johannsenrn* Johannes SchmidtrnrnAnatomi, Medicinrn* Thomas Bartholinrn* Niels Ryberg Finsenrn* Carl Friderichsenrn* Nicolas Stenorn* Jacob B. WinslowrnrnForretningsfolkrn* Carl Jacobsenrn* J. C. Jacobsenrn* J�rgen Skafte RasmussenrnrnLingvistik, sprogvidenskab, Folklorern* Ada Adlerrn* Otto Jespersenrn* Johan Nicolai Madvigrn* Axel Olrikrn* Holger Pedersenrn* Rasmus Raskrn* Vilhelm Thomsenrn* Karl VernerrnrnArk�ologirn* Christian J�rgensen Thomsenrn* J. J. A. WorsaaernrnHistoriern* Saxo GrammaticusrnrnArkitektur, byplanl�gning, milj�rn* Theophilus Hansenrn* Arne Jacobsenrn* Bj�rn Lomborgrn* Steen Eiler Rasmussenrn* J�rn UtzonrnrnRetsvidenskabrn* Andreas AagesenrnrnFilosofirn* S�ren Kierkegaardrn* K.E. L�gstruprnrnLitteratur, journalistikrn* Hans Christian Andersenrn* Jens Immanuel Baggesenrn* Georg Brandesrn* Isak Dinesenrn* Piet Heinrn* Ludvig Holbergrn* Johannes V. Jensenrn* Kaj Munkrn* Tor N�rretrandersrn* Adam Oehlenschl�gerrn* Jacob RiisrnrnSkulptur og malerirn* Nikolaj Abraham Abildgaardrn* Asger Jornrn* Bertel ThorvaldsenrnrnMusikrn* Dietrich Buxtehudern* Knud Jeppesenrn* Carl Nielsenrn* C. E. F. WeysernrnTeater, filmrn* Bille Augustrn* Erik Ballingrn* Victor Borgern* August Bournonvillern* Carl Th. Dreyerrn* Jean Hersholtrn* Peter Martinsrn* Lauritz Melchiorrn* Asta Nielsenrn* Aksel Schi�tzrn* Lars von Trierrn* Thomas VinterbergrnrnOpdagelsesrejsendern* Vitus Beringrn* Hans Egedern* C. Malte-Brunrn* Knud RasmussenrnrnRegering, Statsmandskunstrn* Absalonrn* Johan Friedrich StruenseernrnSportrn* Anja Andersenrn* Paul Elvstr�mrn* Poul Erik Hoyer-Larsenrn* Bent Larsenrn* Brian Laudruprn* Michael Laudruprn* Camilla Martinrn* Bjarne Riisrn* Peter SchmeichelrnrnSkuespillerrn* Dirch Passerrn* Buster Larsenrn* Ulf Pilg�rdrn* Sofie_Lassen-Kahlke

Saxo, link


Axiom

Axiom er en grundregel, der antages at v�re sand. Reglen kan ikke bevises. Eksempelvis antages det i klassisk geometri, at man altid kan tegne en linje med en vilk�rlig l�ngde. Generelt bygger matematikken udelukkende p� axiomer, i lighed med, at er en rimelig antagelse.rnrnAristoteles opstillede i sin bog Metafysikken to axiomer for sin filosofi:rnrn* Modsigelsess�tningen.rn* S�tningen om den udelukkede tredje mulighed.

links fr


Heltal

Et heltal er kendetegnet ved, at det kan skrives s� det ikke har et br�kled. M�ngden af hele tal betegnes rnrnEksempelvis er 23, 42, -5 og 8/4 alle heltal. 8/4 kan forkortes til 2.


Rationale tal

Zahlenen:Rational numbereo:Racionalaj nombrojes:N�meros racionalessl:Racionalno stevilornrnRationale tal (kaldes ogs� rationelle tal) omfatter alle tal, der kan skrives p� formen og hvor b�de a og b er heltal. Dette inkluderer heltal samt br�ker. M�ngden af rationale tal betgnes rnrnAlle andre tal kaldes for de irrationale tal.


GNU/Hurd

Et styresystem som bygger p� mikrokernen GNU Mach og en r�kke hj�lpev�rkt�jer fra GNU-projektet.rnrnGNU/Hurd er mikrokerne-udgaven af styresystemet GNU/Linux med den monolitiske kerne Linux.rnrnSe: http://www.gnu.org/software/hurd/hurd.html

�ndret henvisning


Linux

de:Linux en:Linux eo:Linukso es:Linux fr:Linux it:Linux pl:Linux nl:Linux sv:Linux zh:LinuxrnrnLinux er en udgave af UNIX-styresystemet oprindeligt lavet til Intel PC'er, men sidenhen er langt de fleste maskintyper blevet underst�ttet fra mikrosystemer til mainframes. Systemet udm�rker sig ved at v�re stabilt, gratis og der er fri adgang til kildekoden. rnrnLinux udgives under GPL, som er en open source licens. Dette betyder at brugeren frit kan anvende programmet, �ndre programmet og endda videregive programmet til andre. Mods�tningen til �ben kode er propriet�re programmer, som leveres i oversat form. I et propriet�rt program kan man ikke f� fuldt kendskab til virkem�den, idet koden ikke kan l�ses af mennesker. Dermed er der ingen garanti mod skjult, u�nsket funktionalitet.rnrnLinux blev grundlagt af finnen Linus Torvalds, som fik den gode ide at bede andre om at hj�lpe via Internet. Kildekoden var offentligt tilg�ngelig, og det fik mange tusinde til at deltage i projektet med at videreudvikle Linux. Udviklingen af Linux foreg�r stadig i et internationalt milj� af interesserede programm�rer.rnrnDen centrale del af Linux ben�vnes kernen. Udsendelse af nye kerner koordineres af Linus Torvalds.rnrnLinux markedsf�res i en Linux-distribution.rnrnLinux har i �jeblikket sin st�rste udbredelse p� servere, men er langsomt p� vej mod pc'en (2003). Mest kendt er webserveren Apache, men kontorprogrammer som Open Office og Staroffice forventes at �ge udbredelsen p� pc'en.rnrnrn==Eksterne links==rn*Se danske sider om linux p� http://www.linux.dkrn*B�ger om Linux p� http://www.sslug.dk/linuxbog

operativsystem -> styresystem


GPL

en:GNU General Public License es:GPL fr:GPL it:GPL nl:GPL pl:Powszechna Licencja Publiczna GNU sv:General Public LicensernrnGPL st�r for General Public License og er en licens, der er meget udbredt til open source programmer. Licensen er lavet af GNU projektet.rnrnSe ogs� GNU General Public License og GNU Free Documentation License

Bedre henvisning


GNU

st�r for GNU's Not Unix. Se GPL og http://www.gnu.org

+ja: sv:


Programmer

I forbindelse med en computer menes der en r�kke instruktioner, som computeren udf�rer for at l�se en bestemt opgave. P� en PC indl�ses programmet normalt fra en harddisk eller CD-ROM til RAM, inden det afvikles. Et program st�r normalt ikke alene, men vil blive afviklet under et styresystem.

sl�fejl


C plus plus

Plus Plus eo:C Plus Plus komputillingvo nl:Programmeertaal Cplusplus pl:C plus plus sv:C Plus Plus ja:C Plus PlusrnrnProgrammeringssprogrnrnC plus plus er en nyere udgave af C, der ogs� underst�tter objektorienteret programmering. Skrives ogs� C++

tilf�jet link til programmeringssprog


UNIX

en:Unix eo:Unikso es:unix fr:UNIX nl:Unix pl:Unix sv:UNIXrnUNIX® er et meget udbredt styresystem med r�dder tilbage til systemet Multics. UNIX var et af de f�rste udbredte styresystemer med virtuel hukommelse, og det var under UNIX, man udviklede TCP/IP protokollerne, som f�r Internettet til at fungere.rnrnSet fra et programmeringsm�ssigt synspunkt er UNIX nemt at have med at g�re, fordi alle vigtige funktioner kan aktiveres fra programmeringssproget C.rnrnrnMange brugere finder UNIX komplekst, men baggrunden er blot, at systemet er meget fleksibelt opbygget.rnrnrnEn r�kke forskellige virksomheder markedsf�rer hver deres udgave af UNIX, blandt andre Sun, IBM og HP.

operativsystem -> styresystem samt wiki


Irrationale tal

numbereo:Neracionala nombrornrnIrrationale tal (kaldes ogs� Irrationelle tal) er i matematiken alle tal der er reelle, men ikke rationale.rnrnDe klassiske eksempler er tallet π = 3.1415926... og kvadratroden af 2 =rn .


Naturligt tal

numberde:Nat�rliche Zahlen eo:Naturaj nombroj es:N�meros naturales fr:Nombre naturel nl: Natuurlijke getal pl:Liczby naturalne sh:Prirodan broj sl:Naravno stevilornrnEt naturligt tal, der betegnes , er ethvert af tallene 1, 2, 3, ... rnrnBem�rk at nogle matematikerer (specielt talteoretikere) foretr�kker ikke at betragte tallet 0 som et naturligt tal - mens andre (specielt m�ngdeteoretikere, logikere, computerforskere) medtager 0 som et naturligt tal, i dette tilf�lde betegnes m�ngden .rnrnTil m�ngden af naturlige tal, er knyttet et mindste element nemlig tallet 1. - Da vi endvidere kan definere en ordning p� tallene, er de naturlige tal velordnet. Endvidere g�lder induktionsprincippet i de naturlige tal.rnrnDe naturlige tal, med deres egenskaber, er fundamentale for al matematik; af de naturlige tal kan vi udlede de hele tal, af disse kommmer de rationale tal og fx. ved fuldst�ndigg�relse af disse opst�r de reelle tal, i de reelle tal har vi nu supremumsegenskaben som er fundamental for al analyse.rnrnDe naturlige tal er ogs� udgangspunktet for algebra, i mere konkret forstand.


Pelikanfod

En pelikanfod er en dansk havsnegl, der kan blive 5 cm h�j. Den lever og kan findes inde p� lavt vand. Det er kun de �ldre der har skal p�, hos de unge, mangler skallen. Den bev�ger sig langs havbunden og den spiser plankton. Den �nder via g�ller.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Henrik og Kathrine 7. klasse, Krogsb�lle Skole 1999


Abbandonamente

Henf�rt, inderligt.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abbassamento

Prisrabat.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abbasso

Prisfald, deflation.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Wiki


Abbed

Overhoved for et (st�rre) munkekloster. Har i flere henseender den samme v�rdighed som en biskop.rnrnSe ogs� Abb�.

omskrevet


Abbed Nicolaus

If�lge den nordtyske abbed Nicolaus fra cirka �r 1100 var en dagsrejse cirka 30 km til fods. Det angav han i sine gode r�d til vordende pilgrimme. rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abbedi

St�rre munkekloster som ledes af en abbed.


Abbedisse

Klosterforstanderinde.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abbreviation

Forkortelse.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abbreviere

Forkorte.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abcdere

Synge tonens bogstavnavn i det musikalske alfabet.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abdal

Muslimsk vandremunk.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Muhammedansk -> Muslimsk


Abderit

Enfolding person.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abderitisme

Naivitet, enfold.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abdest

Muslimsk h�ndvask f�r b�n.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Muhammedansk -> Muslimsk


Abdicere

Foretage abdikation, tronfrasigelse.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Abdikation

Tronfrasigelse.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abducere

Bortf�re, fjerne.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abel

En r�kker personer er relateret til navnet Abelrnrn* Kong Abel af Danmark, konge 1250-1252.rn* Niels Henrik Abel (1802-1829), Norsk matematikerrn* Thomas Abel (ca. 1497-1540), Engelsk pr�st og martyrrn* Kain og Abel optr�der ogs� i bibelenrnrn----rn:Dette er en side med en tvetydig titel. Det vil sige det er bare en side der linker til andre sider med det rigtige indhold. Hvis du fulgte et link hertil, s� g� venligst tilbage og ret linket til at pege p� den rigtige side.

Tvetydig titel


Abendland

Vesterlandene.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Aber dabei

Ulempe, skyggeside.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Aberration

1. Astronomisk aberration er den tilsyneladende �ndring af retningen til en stjerne som f�lge af Jordens bev�gelse og lysets endelige hastighed.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Aberrere

Afvige, g� vild.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abgregation.

Afsondrethed.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abgregere

Afsondre.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abhorrescens

Afskyrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abhorrescere

Ledes ved.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abiogenese

Organisk livs opst�en af uorganiske stoffer.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abjekt

Ussel, foragtelig.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abjicere

Kassere, ringeagte.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abjudicere

Foretage abjudikation.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Abjudikation

Frad�mmelse.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abjuration

Det at afsv�rge.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abjurere

Afsv�rge.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ablaktation

Podning.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ablaktere

Pode.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

ref: lexopen


Ablativ

Latinsk kasus.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

link


Ablegat

Paveligt sendebud.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ablegation

Det at udsende som bud.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ablegere

Udsende som bud, landsforvise.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ablepsi

Blindhed.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ableptisk

Blind.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ablution

Pr�sts h�ndvask ved katolsk messe.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

link


Abnegation.

Det at n�gte, forn�gte.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abnegere

N�gte, forn�gte.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abnorm

Unormal, vrang, �ndssvag.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abnormitet

Afvigelse fra det normale.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abolition

Det at afskaffe.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abolere

Afskaffe, amnesterern----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abolitionist

En som er tilh�nger af afskaffelsen af d�dsstraffen. Ogs� (historisk, USA) en tilh�nger af afskaffelsen af slaveriet.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

mere


Abombe

Atombombe.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abominabel

�kel.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abominere

F�le lede.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abondance

Overflod.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abondant

Overd�dig, yppig.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abonnement

Det at v�re abonnent.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Abonnent

En som sikrer sig l�bende levering af for eksempel aviser.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abonnere

Sikre sig l�bende levering af for eksempel aviser.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

fjernet r


Abonnine

(Sp�gende betegnelse for) kvindelig abonnent i Det kongelige Teater eller (is�r) Tivoli.

edit, links


Aboral

Fra munden.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abordabel

Lettilg�ngelig, im�dekommende.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abordere

Tr�nge sig ind p�, tiltale.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Aborigines

Aborigines er et fremmedord for indf�dte eller urbeboere.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

wiki


Hora

Hora er latin for time. Det forkortes normalt som h.

Oprettet


Leksikon

en:LexiconrnrnLeksikon er latin og betyder ordbog. Et leksikon er typisk et st�rre opslagsv�rk med st�rre eller mindre sagforklaringer.rnrnEt leksikon er det samme som en encyklop�di.rnrn== Kendt danske leksika ==rnrn* Salmonsens konversationsleksikonrn* Lademanns leksikonrn* Den store danske encyklop�di

de: en:


Fiji

er beliggende i Oceanien, som en �gruppe i det sydlige Stillehav, cirka to tredjedele af vejen fra Hawaii til New Zealand.rnrnrnRepublic of the Fiji IslandsrnrnrnBillede:Fiji_flag_medium.pngrnBillede:Fiji_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: UkendtrnOfficielt sprog EngelskrnHovedstad SuvarnStatsoverhovedRatu Josefa Iloilovatu UluivudarnRegeringslederLaisenia QarasernAreal - Total - heraf vandAreal 152 18.270 km� minimalt rnBefolkning rn - Total (juli 2002est) rn - Pr. km� St�rrelse 152rn 856.346 rn 46,9/km� rnUafh�ngighedDato fra UK 10. oktober 1970rnValuta Fiji dollarrnTidszone ukendtrnNationalmelodi ukendtrnInternetdom�ne.FJrnInternational tlfkode679rn


Abort

Vanbyrd, misf�dsel, svangerskabsafbrydelse.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abortere

Fare ilde, f�de for tidligt.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abortivmidler.

Fosterfordrivende midler.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abracadabra

Trylleord.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abrachi

Arml�shed.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abraham Lincoln

Lincolneo:Abraham LINCOLNen:Abraham Lincolnrnpl:Abraham Lincolnsv:Abraham LincolnrnrnAbraham Lincoln var den 16. pr�sident for USA, og den f�rste pr�sident fra det republikanske parti.rnrnBlev myrdet i Ford-teatret i Washington den 14. april 1865, mens han s� Our American Cousin. Lincolns banemand var Shakespeare-skuespilleren John Wilkes Booth. Abraham Lincoln var USA's pr�sident under borgerkrigen 1861-1865.rnrnBillede:Abraham-lincoln-thumbnail.jpg rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

+pl: sv:


Abrasion

Havets udglattende virkning.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

udgalttende -> udglattende


Abrege

Kort uddrag.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abri

Ly, tilflugssted.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abrikos

Gulorange stenfrugt. T�rrede abrikoser er som regel tilsat sulfit for at bevare den lyse farve (svovlede abrikoser). Indeholder blandt andet karotin og jern.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Abrogation

Det at afskaffe.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abrogere

Afskaffe, oph�ve en lov, tilbagekalde.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abrupt

Afbrudt, brat, stejl, pludselig.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absces

Byld.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abscisse

Abscissen er x-koordinaten i et koordinatsystem, hvor y-koordinaten betegnes ordinaten.rnrnAt betegne x-aksen (abscisseaksen) i et koordinatsystem som "abscissen" er en udbredt, men mindre korrekt sprogbrug.

link


Absence

Kort bevidsthedstab.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absent

Frav�rende, �ndsfrav�rende.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absentation

Skulken, r�mning.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absentere sig

Fjerne sig.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absint

Absint er en st�rk, gr�n malurtlik�r, der er forbudt i mange lande.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Abskonsion

Form�rkelse, m�rkl�gning.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absolut

Fuldkommen, endelig, afgjort, algyldig (absolutte sandheder), uafh�ngig, ubetinget.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absolution

Aflad, frikendelse, syndsforladelse.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absolutisme

Enev�lde.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absolutist

Diktaturtilh�nger.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absolutistisk

Enev�ldig.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absolutte nulpunkt

Nullpunkt en:Absolute zerornrnDet absolutte nulpunkt er den teoretisk laveste mulige temperatur som kan opn�s i et makroskopisk system. Det absolutte nulpunkt har temperaturen 0 K (-273.15 °C, -459.67 °F). Som en konsekvens af termodynamikkens love, kan det vises at temperaturen aldrig kan blive eksakt 0 K - omend det er muligt at komme vilk�rligt t�t derp�. Ved det absolutte nulpunkt vil alle molekyler og atomer i systemet v�re i grundtilstanden (dvs. tilstanden med den laveste mulige energi) og systemet vil have den mindste m�ngde kinetisk energi som er mulig if�lge fysikkens love.


Absolvere

Frikende, afslutte (eksamen), slutte, beslutte, afsige dom, give syndsforladelse.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absorbere

Opsuge, optage.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absorption

eller optagelse af vand, luftarter eller andre stoffer ved aktive eller passive mekanismer. Absorption betegner ogs� optagelse af energi fra solstr�lingen.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Absorptiv

Sugende, opsugende.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abstention

Arveafkald.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abstinens

Afholdenhed, seksuel askese.rnrnFlertalsformen abstinenser bruges almindeligt om symptomer som f�lge af at organismen unddrages et tilvant stimulerende middel.

ogs�: abstinenser


Abstinere

Afholde sig, lade v�re.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abstrahere

Se bort fra, lade u�nset.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abstrakt

T�nkt, uh�ndgribelig.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abstraktion

Abstrahering, resultat af abstrahering.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Abstrus

M�rk, utydelig, uforst�elig.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absurd

Urimelig, fornuftstridig, meningsl�s, ulogisk.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Absurditet

Urimelighed, mangel p� sund fornuft.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abuli

Viljel�shed.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Abusus

Misbrug.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Admiral

En admiral er en dagsommerfugl p� 55-70 mm i vingefang. Admiralen er farvestr�lende sort, hvid og r�dbrun. Den flyver i Danmark fra marts til oktober.rnrnDen er en tr�ksommerfugl. Hvert for�r kommer der nye sommerfugle fra Sydeuropa, og den er �n af de f� sommerfugle, der lever langt mod nord, helt op til Island flyver den . Men n�r den er voksen, kan den ogs� overvintre i Danmark i et hult tr� eller i en udestue.rnrnDen voksne admiral lever alle steder, hvor der er mange blomster, den kan suge nektar af. Den kan ogs� godt lide at suge saft fra modne frugter om efter�ret, f.eks fra blommer eller �bler, der er faldet ned fra tr�erne.rnrnAdmiralen l�gger sine �g p� br�nden�lder. N�r sommerfugle-larverne kommer ud, er de sv�re at f� �je p�, fordi de falder sammen med bladene. Larven har sorte og hvide prikker, med et gult b�nd p� hver side. Den lever af br�nden�ldebladene. Den gemmer sig tit i et sammenrullet blad.rnrnAdmiralens fjender er f.eks. insekt�dende fugle og guldsmede.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

overvinte -> overvintre


Peru

er et land i den vestlige del af Sydamerika, med gr�nse til den sydlige del af Stillehavet, mellem Chile og Ecuador.rnrnrnRepublica del PerurnrnrnBillede:Peru_flag_medium.pngrnBillede:Peru_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: UkendtrnOfficielt sprog Spansk, QuechuarnHovedstad LimarnPr�sidentAlejandro ToledornAreal - Total - heraf vandAreal 19 1.285.220 km� 0,4% rnBefolkning rn - Total (2000) rn - Pr. km� St�rrelse 38rn 27.012.899 rn 21/km� rnUafh�ngighed2. juli 1821rnValuta nuevo solrnTidszone UTC -5rnNationalmelodi Somos libres, se�moslo siemprernInternetdom�ne.PErnInternational tlfkode51rn


Ac

Forkortelse for a conto, � condition, anno currente.rnrnKemi: Actiniumrnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

edit


Accelerando

Tiltagende i fart.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acceleration

Fartfor�gelse.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accelerativ

Fremskyndende, middel der fremskynder.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Chile

eo:Cxilio es:Chile fr:Chili nl:Chili no:Chile pl:Chile sv:Chile en:ChilernrnRepublikken Chile er placeret p� den sydvestlige kyst af Sydamerika. Det er landet mellem Andesbjergene og Stillehavet. Det gr�nser op til Argentina, Bolivia og Peru.rnrnrnLa Rep�blica de ChilernrnrnBillede:Chile_flag_medium.pngrnBillede:Chile_coat.gifrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: Por la raz�n o la fuerzarnOfficielt sprog SpanskrnHovedstad SantiagornPr�sidentRicardo Lagos EscobarrnAreal - Total - heraf vandAreal 37 756.950 km�1 1,07% rnBefolkning rn - Total (2000) rn - Pr. km� St�rrelse 61rn 15.328.467 rn 20/km� rnUafh�ngighedrn - Erkl�retrn - Formelt Fra Spanienrn18. september 1810rn12. februar 1818rnValuta PesornTidszone UTC -4rnNationalmelodi Himno NacionalrnInternetdom�ne.CLrnInternational tlfkode56rn(1) Chile har et territorialkrav p� 1.250.000 km� af Antarktiskrn


Accouchement

F�dsel, nedkomst.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

mere


Accelerere

�ge farten.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accent

Betoningstegn, betoning, udtale, udtale med fremmed klang, tryk p� en stavelse, tegn der angiver stavelsestryk.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accentuation

Betoning, eftertryk.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accentuere

Fremh�ve, betone.rnrnOgs� et Navn p� et stor Konsulent Firma [Accentur]rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Link til en Konsulent firma som hedder det sammen... Accentur.. Eller det andet navn??


Accepisse

Modtagelsesbevis.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accept

1. Godkendelse, godt�gt.rn2. Tilsagn om betaling af vekselrn3. Accepteret veksel.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acceptabel

Brugbar, antagelig.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acceptant

Den, der giver accept.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acceptere

Godkende, godtage, tage imod.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acces

Adgangrn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accessibel

Tilg�ngelig.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accessibilitet

Tilg�ngelighed.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accession

Tilgang, tilv�kstrn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accessit

Ros for en prisafhandling.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accidens

Biindt�gt.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accidenstrykkeri

Fremstiller af specielt mindre tryksager.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accidental

Tilf�ldig, uforudset.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accise

Bytold.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Accoucheur

f�dselshj�lper, f�dselsl�ge.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ace Of Base

Svensk dance/popgruppe dannet i G�teborg i 1990 af de tre s�skende Malin 'Linn' Berggren (vo), Jenny Berggren (vo), Jonas Berggren (ogs� kendt som Joker,programmering) samt kammeraten Ulf Ekberg (ogs� kendt som Buddah, programmering).rnrnLangt den st�rste del af gruppens materiale skrives af de to m�nd, Jonas og Ulf.rnDe tre s�skende, der kommer fra et hjem med stor interesse for musik, havde arbejdet med musik siden midten af 80'erne. Malin og Jenny havde blandt andet sunget i kirkekor og begge havde modtaget undervisning i (klassisk) musik. Oprindeligt hed gruppen Tech Noir, men gruppen �ndrede stil fra egentlig techno mod en dancesound med l�n fra pop, reggae, jazz og funk.rnVia et demob�nd indspillet i John Ballards Tuff Studio i G�teborg fik gruppen som Ace Of Base kontrakt med Mega Records i Danmark i 1992. rnGruppen singledebuterede med Wheel Of Fortune, der blev et radiohit i Danmark og Norge - og senere Sverige.rnEt egentligt skandinavisk gennembrud kom med gruppens anden single All That She Wants, produceret af Denniz Pop.rnVia Metronome Records i Hamburg - og MTV - begyndte Ace Of Base ogs� at f� et europ�isk publikum, bl.a. i Frankrig, Tyskland, �strig, Schweiz og England.rnI USA og Japan skrev gruppen kontrakt med Arista Records. Deres debutalbum fra 1993 blev et internationalt hit. Gruppens melodiske Euro-disco var lige popul�rt p� radioen, samt i klubberne. Det blev til 3 US Top 10 singler - "All That She Wants", "Don't Turn Around" and "The Sign" som i seks uger l� nr. 1.rnrnAce of base solgte over 8 millioner albums alene i USA i l�bet af 1994 og blev nomineret til grammy'er, inklusiv bedste nye artist.rnI for�ret 1995 var All That She Wants fortsat p� de amerikanske singlehitlister. I Europa var Living In Danger et hit i vinteren 1994-95. rnAce of Base's andet album The Bridge kom i efter�ret 1995, og selv om det opn�ede platin i sine f�rste 6 m�neder efter udgivelsen, blev det aldrig en ligs� stor succes som The Sign. Efter tre �rs pause kom Ace of Base tilbage med endnu et album "Cruel Summer".rnrnAce Of Base, der blev set som 90'ernes svar p� ABBA, turnerede i Danmark i december 1992 med live-premiere i Slagelse 3. december. Desuden spillede gruppen p� Pl�nen i Tivoli 5. september 1993.rnrnGruppens image som teenageidoler blev i begyndelsen af 1993 kortvarigt forstyrret efter oplysningerne om, at Ulf Ekberg som teenager havde haft tilknytning til svenske h�jreradikale skinheads. Ace Of Bases tekster og hele attitude viste dog et andet, antiracistisk udtryk, og Ekberg tog offentligt afstand fra sin fortid.rnI april 1994 blev Jenny Berggren overfaldet i sit hjem i G�teborg af en sindsforvirret, tysk kvindelig fan. Jennys mor Birgitta Wennerberg-Berggren blev s�ret i h�nden med en kniv. Jonas Berggren stod i 1994 bag G�teborg-pop/danceduoen Yaki-Da med Marie Knutsen (vo) og Linda Sch�nberg (vo).rnInternationalt set debuterede Ace Of Base f�rst officielt live ved en koncert i Vina Del Mar i Chile i februar 1996.rnrnDiskografi:rn* 1993 The Signrn* 1995 The Bridgern* 1998 Cruel Summerrn* 1999 Singles of the 90'srn* 2000 Greatest Hitsrn* 2002 Da caporn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Lidt ops�tning og ref!


Acenaphthen

Acenaphthen er en polycyclisk aromatisk kulbrinteforbindelse.rnMV=154,21; SMP=93-95oC; KP=279oC; CAS-nummer: 83-32-9rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acenaphthylen

Acenaphthylen er en polycyclisk aromatisk kulbrinteforbindelse.rnMV=152,19; SMP=90-92oC; KP=280oC; CAS-nummer: 208-96-8rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acervere

Acervere er latin for at ophobe.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

'''Acervere''' er [[latin]] for at ophobe.


Acesulfam-kalium

Kunstigt s�destof. S�der 130-200 gange mere end saccharose (hvidt sukker). Anvendes i l�skedrikke. Giver ingen energi.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acetat

Eddikesurt salt.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acetoacetat

Acetoeddikesyre, acetoacetic acid, 3-oxobutanoic acid,rnEr et ketonstof. Slutprodukt ved katabolismen af aminosyren leucin, samt ved nedbrydningen af fedtsyrer. Koncentrationen i blodplasma ligger mellem 0,8 og 2,0 mg/100 ml, kan dog under en lang sultperiode n� meget h�jere op.rnMW 102,09, SMP= 36-37o. Blandbar m. vand og ethanol.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acetone

Opl�sningsmiddel for lakker og harpikser, br�ndbart.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acetophenon

Andre navne: Methylphenylketon, 1-phenylethanon.rnAcetophenon er en aromatisk keton med en blomsteragtig/mandelagtig lugtrnMV= 120,15; SMP= 20,5oC; KP= 202oC;rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acetylen

Br�ndbar luftart.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acetylsalicylsyre

Feber- og smertestillende stof.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Achaier

Betegnelse for en gr�ker i oldtiden (flertal: achaiere).

omskrevet (achaier er ental (?))


Acidofilus

Lactobacillus acidophilus er en bakterie, der indg�r i den normale tarmflora. Bakterien bliver brugt til at fremstille acidophilusm�lk.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acin�s

Drueformig.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acm�ida

Albuesk�l er en gruppe af 3-8 cm lange havsnegle med en bred hueformet skal. De sidder ofte fastsuget p� sten og klipper i br�ndingszonen. rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Aconcagua

Bjerg i Argentina. 7.030 meter over havets overflade.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen


Acquit

Modtagelsesbevis.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acre

0,40469 hektar.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acta

Retsdokumenter.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acta Apostolorum

Apostlenes gerninger.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Acteur

Skuespillerinde.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

Fra Lexopen


Action Man

Figuren Action Man er fra 1966.rnrnBlive senere lavet som en tegnfilm i 3D og sendt p� tv i 2002.rnrnAction Man er en sportsmand som g� ud i det extreme udfordringer, og pr�ver gerne alle slags gr�nser. Selv har han v�ret ude for et hemmeligt eksperiment som Dr. Evil (Hans v�rste fjende og modstander) har laver for at finde det bedst i menneske og udvikle det til at kunne klar det extreme. Han kan s� nu ud fra en given situation som virker umuligt at komme ud af, finde en udvej alligvel ved at se sin omgivelser og finde den bedst l�sning p� et problem. Som hans kampsprog lyder "load it up and action!" Derfor navnet Action Man!rnrnAction Man er s� ogs� blivet en hemlig agent som jagter Dr. Evil.rn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopen

et hemelig experiment -> et hemmeligt eksperiment ;  udfra en givende situation -> ud fra en given situation


Historiske begivenheder

Jahrestageen:Historical anniversarieseo:Tagojes:Calendario de Aniversariosfr:366 Joursnl:365 dagenschemano:Historiske Datoerpl:Kalendarium dzie� po dniusv:Historiska �rsdagarrnHistoriske begivenheder (v�lg en dato)rnrnrn januar 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rn februar 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 (29)rn marts 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rn april 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30rn maj 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rn juni 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30rn juli 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rn august 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rn september 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30rn oktober 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rn november 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30rn december 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rnrnHvis du foretr�kker �ret i et mindre kompakt format:rnrnrn januarrnrn februarrnrn martsrnrnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrn (29)rnrnrnrnrnrnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrnrnrnrn aprilrnrn majrnrn junirnrnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrnrn 29rn 30rnrnrnrnrnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrn 29rn 30rnrnrnrnrnrnrnrn julirnrn augustrnrn septemberrnrnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrn 29rn 30rnrnrnrnrnrnrnrn oktoberrnrn novemberrnrn decemberrnrnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrn 29rn 30rnrnrnrnrnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrnrn


Lys

andre betydninger se: Lys (flod).rn----rnrnLys er s�dvanligvis den del af det elektromagnetiske spektrum, som er synligt for det menneskelige �je, men kan ogs� inkludere andre former for elektromagnetisk str�ling. Der er 3 grundl�ggende elektromagnetisk str�lingsegenskaber (som inkluderer lys): lysstyrke (amplitude), frekvens (eller b�lgel�ngde - i vacuum - medmindre andet er n�vnt) og polarisation.rnrnLysets farve forbindes som regel med en frekvens, men det skal g�res med varsomhed, da lyskilder sj�ldent kun sender p� en frekvens.rnrnSynligt lys er spektret mellem b�lgel�ngderne ca. 740 nm og 380 nm. Hvis lyset splittes op i smalle frekvens-b�nd (b�lgel�ngde intervaller), vil de for ikke-farveblinde menneskers hjerner blive opfattet som farver sp�ndene fra r�d (omkring 740 nm) til violet(omkring 380 nm). De mellemliggende b�lgel�ngder ses som orange (farve), gul, gr�n, bl� og indigo:rnrnrnrnfarvernb�lgel�ngdeinterval (m�lt i vacuum)rnfrekvensintervalrnrnr�drn~ 625-740 nmrn~ 480-405 THzrnrnorangern~ 590-625 nmrn~ 510-480 THzrnrngulrn~ 565-590 nmrn~ 530-510 THzrnrngr�nrn~ 520-565 nmrn~ 580-530 THzrnrncyanrn~ 500-520 nmrn~ 600-580 THzrnrnbl�rn~ 450-500 nmrn~ 670-600 THzrnrnindigorn~ 430-450 nmrn~ 700-670 THzrnrnvioletrn~ 380-430 nmrn~ 790-700 THzrnrnrnrnSpektrets frekvenser udenfor vore �jnes synsopfattelse, kaldes ultraviolet eller UV (b�lgel�ngder mindre end ca. 380 nm) og infrar�d, kortb�lget-IR (eng. near-IR) eller bare IR (b�lgel�ngder st�rre end ca. 740 nm). Selvom om vi ikke kan se IR, kan vores huds varmef�lsomme receptorer m�rke den del af den kortb�lgede-IR str�ling, som i huden omdannes til langb�lget-IR (varme). Vi kan ikke opfatte UV str�ling, men m�rke dens senere virkning i form af solbr�ndthed eller solskoldning. Nogle dyr, som f.eks. bier kan se UV str�ling, mens andre f.eks. klapperslanger kan se langb�lget-IR.rnrnElektromagnetisk str�ling udbredes med en endelig hastighed i vacuum. Selv iagttagere i bev�gelse, i forhold til en lyskilde, vil m�le den samme endelige hastighed - nemlig lysets hastighed i vacuum c:rnrnc = 299.792.458 meter per sekund. rnrnN�r lys passerer gennemsigtige medier som f.eks. luft, vand eller glas, vil lysets hastighed i mediet v�re langsommere og har her kortere b�lgel�ngde end i vacuum. I medieovergangene vil lyset blive refrakteret.rnrnStudiet af vekselvirkningen mellem lys og stof ben�vnes optik.rnrn==M�ling af lys==rnF�lgende kvantiteter og enheder anvendes til at m�le lys:rn*lys temperaturrn*belysning (eng. illuminance) (SI enhed: lux)rn*lysstr�m (eng. flux) (SI enhed: lumen)rn*lysstyrke (eng. intensity) (SI enhed: candela)rnrn==Lys kilder==rn*termisk str�ling (ogs� sortlegeme-str�ling) rn**gl�dep�rerrn**Solens sollysrn**gl�dende partikler i flammer (se ild)rn*atomiske spektrale emission (emissionslinier kan enten v�re stimuleret eller spontan)rn**laser og maser (stimuleret emission)rn**lysdiodern**gasudladningslamper (neon-skilte, kviks�lv-lamper, osv.)rn**flammer (lys fra selve de varme gasser, se ogs� ovenfor)rn*acceleration af frie ladede partikler (f.eks. elektroner)rn**cyclotronstr�lingrn**Bremsstrahlung-str�lingrn**Cherenkov-str�lingrn*fluorescensrn*phosphorescensrn**katodestr�ler�r (eng. eng. Cathode Ray Tube, CRT)rn*bioluminescensrn*sonoluminescensrn*triboluminescensrn*radioaktivt henfaldrn*partikel-antipartikel-annihilationrnrn==Eksterne adresser med dansk indhold==rn*Ingeni�ren, 19/08/01 F�rste hvide lysdiode "...Effekten skyldes en s�rlig form for eksitation f�rst opdaget i 1994...De resulterende elektron-hul par, der nu omfatter begge molekyler, henfalder ved udsendelse af fotoner, hvis b�lgel�ngder d�kker hele det synlige spektrum... levetid vil v�re mange gange st�rre end elektriske p�rers... (App. Phys. Let. 30/7-01)" rnrn==Eksterne adresser==rn*Altair - Exploring the Electromagnetic Spectrum, The Known Spectrum, an explorer's maprn*Adobe: light colortheory


Brasilien

nl:Brazili� es:Brasil no:Brasil en:BrazilrnrnBrasilien er et portugisisk talende land i Sydamerika med Brasilia som hovedstad. De st�rste byer er Sao Paulo og Rio de Janeiro. Andre v�sentlige byer er Belem, Fortaleza, Manaus Goania, Belo Horizonte, Porto Alegre, Salvador, Recife, Anapolis, og Curitiba. Brasilien er n�sten p� st�rrelse med USA og er rig p� naturlige resourcer. Rigdommen er dog sk�vt fordelt.rnrnrnRepublica Federativa do BrasilrnrnrnBillede:Brasilien_flag_medium.pngrnBillede:Brasilien_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: UkendtrnOfficielt sprog PortugisiskrnHovedstad BrasiliarnRegeringslederLuiz Inazio Lula de SilvarnAreal - Total - heraf vandAreal 5 8.511.965 km� 55.455 km� rnBefolkning rn - Total (2002est) rn - Pr. km� St�rrelse 5rn 176.029.560rn 20,7/km� rnUafh�ngighedDato fra Portugal 7. september 1822rnValuta RealrnTidszone UkendtrnNationalmelodi UkendtrnInternetdom�ne.BRrnInternational tlfkode55rn


Bolivia

er et land i Sydamerika med gr�nser til Brasilien i nord og vest, Paraguay og Argentina i syd, og Chile og Peru i �st.rnrnrnRepublica de BoliviarnrnrnBillede:Bolivia_flag_medium.pngrnBillede:Bolivia_coat.gifrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: IngenrnOfficielt sprog Spansk, Quechua, AymararnHovedstad La Paz, Sucre1rnRegeringslederGonzalo S�nchez de LosadarnAreal - Total - heraf vandAreal 27 1.098.580 km� 1,4% rnBefolkning rn - Total (2000) rn - Pr. km� St�rrelse 85rn 8.300.463 rn 8/km� rnUafh�ngighed6. august 1825rnValuta BolivianornTidszone UTC -4rnNationalmelodi Bolivianos, El Hado PropiciornInternetdom�ne.BOrnInternational tlfkode591rn(1) La Paz er regerings�de, Sucre er juridisk hovedstadrn


Bledius

En bledius er en 4-5 mm lang bille. Den lever bl.a. ved Vadehavet. En bledius laver et hul (r�r) i sandbunden, her graver den sig ned, og i r�ret laver den nogle sm� blinde gange ud til siderne. I de blinde gange l�gger den �g. N�r det bliver h�jvande lukker den hullet foroven, s� den selv og �ggene ikke drukner.rnrnBledius er en rasper, en rasper lever af alger, algerne sidder fast p� sandkornene. En bledius er meget sv�r at f� �je p�, men hvis man ser godt efter, kan man se sm� huller i sandbunden, hvor den har sin hule. Bledius kan blive �dt af vadefugle.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Troels Hansen, Christina og Morten, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


Blish�ne

Blish�nen (Fulica atra) er en almindelig ynglefugl i Danmark. Den findes ved s�er og vandl�b. Den bliver op til 40 cm lang, og den �nder som andre fugle ved hj�lp af lunger.rnrnBlish�nen dykker efter f�de p� lavt vand og �der vandplanter, sm� muslinger, insekter og snegle, men den gr�sser ogs� p� land. Den g�r og sv�mmer som en and, men har brede kl�er, s� den ikke falder i vandet.rnrnDen laver sin rede af vandplanter. Dens unger er brunlige, s� de er sv�rere at f� �je p� mellem vandplanterne. Da blish�nen bor p� vandplanterne eller mellem sivene, har den sv�rt ved at lette, n�r den skal flyve.rnrnDens fjender er mosegrise, vandrotter, r�ve, gedder og j�gere. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

videnskabeligt navn


Blomsterflue

Blomsterfluen er et 6 mm langt insekt. Blomsterfluen s�tter sig p� en blomst f.eks. rejnfan, eller k�llingetand der er gul som blomsterfluen, s� den ikke s� let bliver set, ruller sugesnablen ud og begynder at suge nektar til sig. Den har 6 ben som andre insekter og er gul og gr� med mange, mange brune �jne. Der er ogs� et lidt lyser�dt farvet sk�r i vingerne, den bev�ger sig ved hj�lp af vingerne og lidt med bagdelen, n�r den flyver. Den kan svirre s� hurtigt med vingerne, at det ser ud, som om den st�r helt stille i luften.rnrnHvis det er en han, er dens fjender andre hanner, bier og edderkopper, hvis det er en hun, er det kun bier og edderkopper.rnrnBlomsterfluen lever kun af plantesaft, men mange - ogs� dens fjender - lader sig narre af, at den ligner en hveps, der kan stikke.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

den bev�ger sig via vingerne -> den bev�ger sig ved hj�lp af vingerne


Bl�musling

Bl�muslingen kan blive ca. 10 cm lang, men de fleste er mindre. Nogle kalder dem p�lemusling. Der lever mange p� lavt vand ved Vadehavet. De samler sig i banker. Der kan v�re 12.000 p� en m2 ved Vadehavet, hvor der er rigtig mange alger, bl�muslingens f�de. Bl�muslinger lever i klynger p� havbunden, men de sidder ogs� p� p�le, sten og h�fder. De fleste lever, hvor vandet er roligt, men de har det godt, hvor vandet er iltet, f. eks. ved tidevandet. Bl�muslingen �nder ved g�ller.rnrnBl�muslingen beskytter sig mod fjender ved kalkskallerne, som den kan lukke fast sammen med en st�rk muskel. Men strandkrabben og s�stjernen har kr�fter nok til at tvinge skallerne fra hinanden og �de bl�muslingen. Mange fisk lever af bl�muslingeyngel, og nogle vadefugle, m�ger og �nder �der bl�muslinger.rnBl�muslingen selv spiser plankton og mikroskopiske planter og dyr fra havet. N�r den ligger i sandet, har den et suger�r, som den suger og filtrerer plankton med. En bl�musling kan l�gge 5-12 mio �g. De sm� muslinger l�gger 5 mio �g og en stor 12 mio!rnrnEn bl�musling har nogle h�ftetr�de, ogs� kaldet bysustr�de, og dem bruger den til at kl�be sig fast p� forskellige ting, f.eks. sten. Den har en kirtel inde i kroppen, der laver dem, og det er n�dvendigt for bl�muslingen at have kl�betr�de, for hvis den ikke sidder fast p� noget, s� bliver den smadret mod br�ndingen.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Stine Jensen, Jeppe og Louise, Kathrine og Henrik, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


M�n

M�n er en � i Gr�nsund ud for Sydsj�llands kyst. �en er kendt for sin natursk�nhed, gode badestrande, kirker med kalkmalerier og er hjemsted for M�ns Klint. M�ns hovedby Stege, har et af de mest velbevarede f�stningsanl�g i Norden. Bag voldanl�gget gemmer sig et autentisk k�bstadsmilj�.rnrn*Areal: 23.747 hektar (240 km2)rn*Befolkningst�thed: 49 pr. km� (landsgennemsnit: 123)rn*Befolkning: 11.734 personerrnrn----rnKilder/henvisningerrn* Lexopenrn* http://www.moenkom.dk/

oprettet


Ilt

eo:Oksigeno es:Ox�geno pl:Tlen (pierwiastek) fr:Oxyg�ne nl:Zuurstof en:OxygenrnrnIlt (oxygen) er et grundstof, ved atmosf�risk tryk er det p� gasform. Det meste som almindelige ilt-molekyler med to ilt-atomer (O2), men ogs� lidt som ozon med tre ilt-atomer (O3).rnrnDet st�r listet som nr. 8 i det periodiske system.

Tilf�jelse af de to former alm. ilt og ozon.


Carbon

en:Carbon es:Carbono eo:Karbono pl:W%EAgiel fr:Carbone nl:Koolstof da:KulstofrnrnCarbon (ogs� kaldet Kulstof) er et grundstof med atomnummer 6 i det periodiske system. Symbol C. Grundstoffet findes i to former grafit og diamant. Carbon er den vigtogste bestanddel de stoffer, der arbejdes med i organisk kemi.

Henvisning til organisk kemi


Jod

en:Iodine pl:JodrnJod (ogs� kaldet Iod) er et grundstof med atomnummer 53 i det periodiske system. Symbol J.rnrnI daglig tale bruges jod om jodspiritus. Se ogs� b�rnejod.


Jan Guillou

Svensk forfatter (f�dt 1944).rnrnMest kendt for sin Krimiserie om spionen Carl Hamilton og for Middelaldertriologien om Tempelridderen Arn.rnrnUdover at at v�re forfatter er han en ivrig debatt�r i de svenske dagblade og udtaler sig gerne om tabubelagte og kontroversielle emner.rnrnrnKrimiserien om Carl Hamilton:rn1. Kodenavn: Coq Rouge (1986)rn2. Den demokratiske terrorist (1987)rn3. I nationens interesse (1989)rn4. Dine fjenders fjende (1989)rn5. Den agtv�rdige morder (1990)rn6. �je for �je (1991)rn7. Ingen mands land (1992)rn8. Den tabte sejr (1993)rn9. I Hendes Majest�ts tjeneste (1994)rn10. En borger h�vet over enhver mistanke (1995)rn11. Hamlon (1995)rnrnrnHistorien om Arn:rn1. Vejen til Jerusalem (1998)rn2. Tempelridderen (2000)rn3. Riget ved vejens ende (2000)rn4. Arven efter Arn (2001)


Bl�ksprutte

en:SquidrnBl�ksprutte, ottearmetrnrnDen otte-armede bl�ksprutte er almindelig langs de vesteurop�iske kyster lige fra Danmark i nord til Portugal i syd. Den findes ogs� i Middelhavet. Den lever mest p� havbunden, hvor den kan gemme sig og lure efter f�de, men sj�ldent p� dybere vand end 200 m. Dens kappes l�ngde er 50 cm, dens totall�ngde kan blive op til det dobbelte. Kroppen er �ggeformet, og hovedet er smallere end kroppen.rnrnDen bruger sine lange fangarme til at tr�kke sig frem med og til at fange sit bytte med. De otte arme er omtrent af samme l�ngde og dobbelt s� lange som kroppen. Bl�ksprutten har ikke noget skelet, den best�r kun af bl�ddele, bortset fra dens mund, der sidder midt mellem dens mange arme og ligner et meget skarpt papeg�jen�b. Den fanger sit bytte ved at lamme det med spyt fra sine giftkirtler.rnrnBl�kspruttens f�de best�r af krebsdyr som krabber og rejer, og den kan ogs� tage hummere og d�de dyr. Den kan selv blive bytte for torsk og havtaske, der finder f�de ved havbunden som bl�ksprutten selv. Somme tider lykkes det den at flygte, for hvis bl�ksprutten f�ler sig truet, spr�jter den en m�rk v�dske ud i vandet for at forvirre fjenden.rnrnBl�ksprutte, tiarmetrnrnDen ti-armede bl�ksprutte lever bl.a. i danske farvande overalt, hvor den kan finde f�de. Den er et fritsv�mmende bl�ddyr. Dens mund er et n�b, der sidder inde mellem dens arme. Inden i dens bl�de krop har den bl.a. g�ller, hjerte og en bl�ks�k. Bl�ksprutten har to store �jne. Den skider, spr�jter bl�k og spr�jter det luftfiltrerede vand ud samme sted.rnrnDen ti-armede bl�ksprutte jager i stimer. Den lever af fisk og snegle, som den griber med de lange fangarme med sugekopper p�. Nogle gange forf�lger den sit bytte helt op over overfladen. Den sv�mmer meget hurtigt pga. den slanke, str�mlinede krop.rnrnDens fjender er s�ler, havfugle, tandhvaler og mennesker. rnrnSe ogs� Kolosbl�ksprutte og K�mpebl�ksprutte.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

fangearme -> fangarme


Bl�retang

Bl�retang er brunt, og har en l�deragtig overflade. Planten er almindelig ved alle Danmarks kyster, den vokser helst p� lavt vand p� op til fem meters dybde. Bl�retangen bliver ikke s� let slidt i stykker af br�ndingen og kan t�le at blive t�rlagt ved lavvande. Den udt�rrer omkring efter�ret. Bladene er fra tyve cm, op til firs cm lange.rnrnMan ser tit bl�retangen har sat sig fast p� en lille sten, det g�r den med en h�fteskive, den har. Tangen holder sig oppe i vandet ved hj�lp af nogle luftbl�rer, der sidder to-og-to fire-fem cm fra spidsen af tangens blade. I mods�tning til andre planter, har bl�retangen ingen rod, den lever i vand, og optager ilt og sollys gennem overfladen p� bladet. I gamle dage brugte man bl�retangen til at helbrede sygdomme i tarmene og i maven.rnrnForskellige fisk har ogs� gavn af bl�retang, de finder f�de, l�gger �g, og skjuler sig i tangen. Posthornsormen "bor" p� bl�retangen.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Stine Madsen og Troels Pedersen, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole


Bogfinke

Bogfinken er en af de almindeligste fugle i Danmark. Hannen har bl�gr� pande og nakke, brystet og kinderne er lysebrune, ryggen er r�dbrun, den har hvidt p� vinger og halen, hunnens overside er olivenbrun og undersiden lysere gr�brun. Den bygger rede n�sten alle steder, hvor der er spredte tr�er, men den yngler ikke i t�t skov. Den vil helst v�re i b�getr�er og buske.rnrnDen danske dyrepsykolog Holger Poulsen har studeret bogfinkernes stemmeforr�d og fundet ud af, at bogfinker kan synge 13 forskellige sange. Sangen er meget karakteristisk, den best�r af en trille, der s�tter tempo p� og afsluttes af en slutstrofe, det s�kaldte "slag." Man siger, at bogfinken synger "De�-de�-de�-de�-de�-ka�-je�-si�-li�-s� -tit -de�-ska�-v�r�." En bogfinke-han er ikke f�dt med sin sang. Bogfinke-hannen kan kun l�re trillen ved at h�re efter andre bogfinke-hanner, inden den er blevet 13 m�neder gammel. Bogfinkens sprog er forskelligt fra egn til egn, for den synger med dialekt. Det betyder, at den har en sang i en egn, og den har en anden sang i en anden egn. Bogfinkens lokkestemme "fink-fink" har givet navn til hele finkefamilien. F�rste del af dens navn fort�ller, at den spiser b�getr�ernes frugter, bog.rnrnOm efter�ret samles bogfinkerne i store flokke bl.a. p� stubmarkerne.rnrnDen spiser for det meste fr�. Dens fjender er dueh�gen og t�rnfalken, og den er typisk i et omr�de hvor der er en b�kken i n�rheden.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kenneth Jerl�v, Pernille og Michael, 7.klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


Bog

bog er b�gens frugt. Olden bruges som synonym for bog.rn----rnEn bog er en samling papirer med tekst p�, se ogs� litteratur.


Brisling

Brislingen ligner sild meget, men kan kendes p� bugens r�kker af k�lsk�l, som hos brisling stikker frem med en skarp spids, s� midten af bugen ser savtakket ud. Derfor kaldes brislingen ogs� skarpsild. Brislingen har mindre �jne og st�rre sk�l end silden, og hos brislingen sidder bugfinnerne forholdsvis l�ngere fremme end sildens. Den st�rste brisling er 20 cm, men det mest normale er 8-12 cm. Den lever i 150 m dybde, og f�den er sm�sild. Den h�jeste alder for en brisling er ca. 7 �r. Man kigger p� en fisks ringe p� sk�llene, jo flere ringe, jo �ldre er fisken. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Troels Hansen, Christina og Morten.


Albaniens flag

of AlbaniarnrnBillede:Albanien_flag_stort.pngrnFlagets st�rrelsesforhold: 5:7rnrnDet nationale albanske flag er et flag med en r�d grundfarve og en sort tohovedet �rn i midten. Det kommer fra det lignende segl for Gjergj Kastriot Skanderberg, som er en albaner fra det 15. �rhundrede, som ledede en revolte mod det Ottomanske Rige. Denne revolte f�rte til en kort uafh�ngighed i Albanien fra 1433 til 1478. Det nuv�rende flag blev officielt indf�rt den 7. April 1992, men tidligere albanske stater som konged�mmerne og den efterkrigs kommunistiske stat brugte lignende flag. Konged�mmerne havde "Skanderbegs hjelm" over �rnen og kommunisterne en r�d stjerne med en gul omkreds.

en albaner ...  som ledte en revolte ->  en albaner ...  som ledede en revolte


Ad acta

Henl�gge som afgjort.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ad hoc

Til dette form�l.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ad hominem

Almen fattelig.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ad infinitum

I det uendelige.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ad interim

Indtil videre, forel�big.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ad libitum

Efter behag. Efter tykke, efter sk�n eller lyst.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ad litteram

Bogstaveligt.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ad modum

Efter skik og brug.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ad notam

Til efterretning.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ad undas

Til grunde.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ad usum Delphini

Udgave af en bog, hvori "anst�delige" udtryk eller afsnit er fjernet; til brug for mindre�rige, uanst�delig.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

edit


ADA

programming languagees:ADAfr:Adapl:AdarnrnADA er et programmeringssprog. ADA er en videreudvikling af Pascal der var f�stet stor lid til i 1970'erne og 1980'erne. ADA er et programmeringssprog der blev defineret af det Amerikanske Forsvarsministerium, DoD (Department of Defense), og det var tanken at al software til milit�ret skulle udvikles i dette sprog. Udviklingen har dog indhentet ADA og sproget fik aldrig den alt overskyggende dominans som det var sp�et. DoD har ogs� sl�kket p� sine krav p� dette felt.rnADA er opkaldt efter matematikkeren og opfinderen Charles Babbages' gode ven og kollega Lady Ada Lovelace, der i �vrigt var datter af digteren Lord Byron. Charles Babbage anses af mange for at v�re opfinderen af computeren. Charles Babbage beskrev, i 1800 tallets Victorianske England, en dampdrevet mekanisk computer kaldet "The Difference Engine", og det har vist sig at den faktisk ville have virket. rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

et programmerings sprog -> et programmeringssprog


Adad

Stormens gud (babylonisk-assyrisk).rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adagio

Langsomt.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adagium

Adagium (flertal: adagia) betyder "tankesprog".rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

edit


Adaktion

Tvang.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adam Gottlob Oehlenschl�ger

OehlenschlagerrnrnAdam Gottlob Oehlenschl�ger (1779-1850), dansk digter og forfatter af skuespil. Oehlenschl�ger har blandt andet skrevet Danmarks folkelige nationalsang Der er et yndigt land og Guldhornene.rnrnrn==Biografi==rnAdam Gottlob Oehlenschl�ger blev f�dt d. 14. november 1779.rnrnHan fors�gte sig i �rene 1797-1799 som skuespiller, men uden held. Han fortsatte sin skolel�sning, og fik i 1800 adgangseksamen til K�benhavns Universitet, hvor han begyndte p� jurastudiet.rnrnAdam Gottlob Oehlenschl�ger d�de d. 20. januar 1850.rnrnBillede:Adam Gottlob Oehlenschl�ger.jpgrnrnStatue af Adam Gottlob Oehlenschl�ger i Frederiksberg Have.


Adamant

St�lh�rd, af st�l, ub�nh�rlig.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adaptation

Det at tilpasse.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adaptere

Tilpasse.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adcitation

Indst�vning af tredjemand.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Addatur

Hertil f�jes.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Addenda

Till�g, bilag.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Addend

Tal, der l�gges til.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Addere

L�gge sammen, -til, tilf�je.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Addicere

Tilkende.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Addiktion

Tilkendelse.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Additament

Till�g.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Addition

Sammenl�gning.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Additionel

Till�gs-.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Additiv

Tils�tningsstof.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adelaide

Australsk by.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Ademption

Fratagelse, ber�velse.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Aden

Aden har flere betydninger:rnrn* Aden er et medicinsk fagudtryk som betyder kirtel. Ordet optr�der ofte som pr�fiks, som f. eks. i adenitis (kirtelbet�ndelse).rnrn* Aden er en havneby i Yemen ved det r�de havs udmunding.

en medicinsk fagterm -> et medicinsk fagudtryk ; prefix -> pr�fiks


Adenitis

Kirtelbet�ndelse.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adenoid

Kirtelagtig.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adeps

Talg.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adept

Guldmager, sortekunstner, kunstforstandig, velbevandret.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Aderton

De 18 i det svenske akademi.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adheritere

Testamentere til.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adhibere

Bruge, r�dsp�rge.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adhibition

Anvendelse, konsultation.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adhortation

Det at opmuntre.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adhortere

Opmuntre, formane.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adh�rere

Vedh�nge.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adh�rens

Vedh�ng, sammenvoksning.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adh�sion

Vedh�ngs kraft.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adh�siv

Vedh�ngende, kl�bende.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adiafan

Uigennemsigtig.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adiafora

Neutrale uvirksomme l�gemidler.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adiarrhoe

Forstoppelse.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adiastasi

Guddommelig allestedsn�rv�relse.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adieu

Farvel.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adipid

Fed.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adipositet

Fedme, fedtsyge.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adip�s

Fed, fedtet.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adirato

Heftigt.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjacent

Tilst�dende, tilgr�nsende.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjektion

Tilf�jelse.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjektivisk

Till�gsagtig.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjudant

Hj�lpeofficer.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjudantur

Adjudantembede, overkommandoens kontor.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

link


Adjudicere

Tilkende.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjudikation

Retslig tilkendelsesdom.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjunkt

Fast ansat gymnasiel�rer.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjuration

Beedigelsernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjurere

Bekr�fte ved ed, besv�rge, b�nfalde.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjutor

Hj�lper.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Adjutorium

Hj�lp, hj�lpemiddel.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

mere


Adj�

(egentlig adieu) farvel.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Administration

Forvaltning, styre, v�rge, r�gt.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Administrativ

1. Forvaltende.rn2. Justitsministeriel (afg�relse).rn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Administrator

Disponent, bestyrer.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Administrere

Styre, r�gte, forvalte, uddele.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Fra Lexopen


Admirabel

Admirabel er latin for beundringsv�rdig.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

'''Admirabel''' er [[latin]] for beundringsv�rdig.


Addis Ababa

AbabarnrnAddis Ababa (ogs� Adis Abeba) er hovedstad i Etiopien. Navnet betyder ny blomst. Byen ligger i 2440 meters h�jde ved foden af Entoto-bjerget og havde i 1994 ca. 2 mill. indbyggere. I dag har den cirka 4 millioner indbyggere. Byen blev grundlagt i 1887 af kejser Menelik II.rnrnEn nationalt universitet, Addis Ababa University, blev grundlagt i byen i 1961.rnrnOrganisationer med hovedkvarter i Addis Ababa:rn* FN's �konomiske kommission for Afrika (United Nations Economic Commission for Africa)rn* Organisationen for Afrikas enhed (Organization of African Unity)

Mount Entoto -> Entoto-bjerget


A bene placito

Efter behag.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen