Oliebjerget

P� dette bibelske h�jdedrag �st for Jerusalem d�de Erik Ejegods dronning, Bodil, i 1103. rnrnH�jdedraget var med sine landsbyer Betfage og Betania samt Getsemane Have Jesu opholdssted den p�ske, da han blev forr�dt. P� Oliebjerget fandt endvidere himmelfarten sted.rn----rnKilder/henvisningerrn*LexopenrnrnSe ogs� Christus am �lberg.

link


Oligarki

F�(mands)v�lde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Olivette

Olivette er en olivenformet perle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Olympiske vinterlege

Afholdtes i 2002 i Salt Lake City. Den rute, flammen tilbagelagde, er godt 21.000 km, og flere end 11.000 b�rere var involveret. Den sidste stolte b�rer af den olympiske flamme er Sarah McClelland (102 �r). rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Den rute, flammen tilbagelagte -> Den rute, flammen tilbagelagde


Omen

Varsel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Omin�s

Ildevarslende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Omsonst

Forg�ves, spildt (f�f�ngt).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Omstigning

Skifte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ondulation

B�lgning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Onkel

Far-, Morbroder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Onkel Toms hytte

Roman af Harriet Beecher-Stowe, der bidrog til oph�velsen af negerslaveriet i Nordamerika.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Onomatolali

Onomatolali er en tvangsm�ssig gentagelse af ord.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Onomatopoietikon

Lydord.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Onsdag

Ugedag. Odins dag. Latin Mercurii dies (Merkurs dag).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Opdr�t

Kunstig udrugning og opf�dning af vildt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Opera

Kultur: Ordet opera stammer fra italiensk og er egentlig flertal af det latinske opus: V�rk, skrift, musikdramatisk scenev�rk.rn#Teknik: En browser.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Operation

(tit) Foretagende, L�gesnit.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Operation Torch

TorchrnOperation Torch (lands�tning fra den 8. november 1942) var kodeordet for den amerikansk/engelsk milit�r lands�tning af tropper i Nordafrika under 2. verdenskrig.rnrnBaggrund for operationenrnrnSovjetunionen havde igennem l�ngere tid lagt et stadigt stigende pres p� USA og Storbritannien for at �bne en anden front i Europa, for at tage noget af presset p� �stfronten. Den britiske premierminister Winston Churchill talte for et angreb p� det nordlige Afrika, efterfulgt af en invasion i Europa i 1943, mens den amerikanske pr�sident Roosevelt frygtede at en operation i Afrika ville umuligg�re en invasion i Europa i 1943, men endte dog med at st�tte Churchill.rnrnDen strategiske allierede plan for Operation Torch var, at engl�nderne forinden skulle have angrebet ved El Alamein. Operation Torch var en d�rligt planlagt operation, da planl�gningen var sket over en kort periode, og der var en stor usikker faktor, for hvordan Vichy Frankrig ville reagere over for operationen (specielt i Algeriet og Marokko). Endelig var de allieredes forsyningslinjer ikke helt fastlagte. rnrnDe amerikanske/engelske styrkerrnrnDen amerikanske og engelske fl�destyrke bestod af fem hangarskibe, tre slagskibe, syv cruisere, 38 destroyere samt transportskibe, st�tteskibe og �vrige hj�lpefart�jer. Ialt bestod styrken af 400 skibe. De tre f�rste angrebsgrupper bestod af 7.000, 19.500 og 9.500 soldater, hvoraf en del blev sendte direkte fra USA til slagmarken. Angrebsstyrken tog af sted fra Hampton Roads den 24. oktober, og m�dte resten af gruppen i midten af Atlanterhavet.rnrnSelve operationenrnrnI operationen skulle der lands�ttes tropper ved tre havnebyer.rn* 3 strande ved Casablanca i Marokko.rn* 2 strande og faldsk�rmstropper ved Oran i Algeriet.rn* 2 strande ved Algier.rnN�r havnebyerne var blevet erobret, skulle der straks indskibes forsyninger, og den allierede h�r skulle bev�ge sig ned langs kysten til Tunesien, hvor m�let var havnebyen Tunis, hvor de allierede ville f� en n�gleposition. Hvor de kunne:rn- Angribe aksemagternes forsyningslinjer til Tripoli.rn- Angribe Libyen.rn- Invadere Sicilien.rnrnKronologisk gennemgang af operationenrnrnDen 19. juni 1942 ankom Winston Churchill til Washington D.C. for diskutere invasionen af Nordafrika. rnDen 14. august 1942 blev Dwight D. Eisenhower udn�vnt til allieret chef for Operation Torch.rnMark Clark var n�stkommanderende for operationen. rnDen 21. oktober 1942 blev 8 amerikanske og engelske officerer landsat fra en ub�d for at unders�ge omr�derne for landgangen. rnDen 22. obtober 1942 sejlede det f�rste skib der deltog i Operation Torch fra Skotland. rnEisenhower ankom den 02. november 1942 til Gibraltar for ops�tte sin kommandopost til invasionen i Nordafrika. rnDen 8. november 1942 blev der landsat 100.000 mand amerikanske og engelske tropper i Nordafrika.rnUnder sejladsen til invasionsstrandene mistede de allierede ingen skibe.rnSelve landgangen var planlagt til at ske samtidig med det amerikanske midtvejsvalg. Men operationen blev fire dage forsinket. rnSamme dag fortalte Adolf Hitler at Stalingrad var faldet, det skete i Beer Hall[!?] M�nchen (samme dag som Torch og �rsdagen for Hitlers mislykkede kup i 1923). rnEfter landgangen m�dte invasionsstyrken en del modstand fra den franske fl�de, og is�r kystbatterierne var farlige.rnDen f�rste dag k�mpede de allierede skibe med de franske skibe i havnebyen Casablanca, hvor det halvf�rdige slagskib Jean Bart bed fra sig, men en salve fra det amerikanske slagskib Massachusetts fik kanonerne p� Jean Bart til at tie.rnVed middagstid var de franske skibe nedk�mpede. rnDen 9. november 1942 erobrede de allierede havnebyen Algier med en intakt havn (1 dag). rnDen 10. november 1942 erobrede amerikanske tropper lufthavnen i Port-Lyautey, Marokko. Amerikanske og engelske tropper erobrede Oran i Algeriet.rnDen franske admiral Jean Darlan beordrede den 10. november 1942 de franske tropper i Nordafrika til at indstille modstanden mod de allierede. rnDen 13. november 1942 fl�j Eisenhower til Algeriet for at slutte en endelig aftale med Jean Darlan. rnDen 14. november 1942 overgav de sidste franske tropper i Algeriet sig til de allierede. rnEfter den allierede landgang fors�gte Maxime Weygand at flyve til Algeriet, men han blev fanget af tyskerne og f�rt til et slot i �strig, hvor han blev holdt fangen. rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopenrn*Engelsk wikipedia

Den britiske premiereminister -> Den britiske premierminister ; Hapton Roads ->Hampton Roads (link)


Opponere

Modsige, indvende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Opportun

Gunstig, tilpasset.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Opportunist

Lejlighedspolitiker.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Opposition

Modstand, Modparti.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Opsats

1. Ops�t, afhandling.rn2. En opsats er i jagtterminologi en betegnelse for en hovedprydelse hos r�buk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Optant

Hjemk�rer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Optik

Lysl�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Optisk

Syns-, lys-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Optimisme

Lyssyn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Opus

V�rk, arbejde, skrift.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Oratorisk

Veltalende, taler-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orden (biologi)

(biology)es:OrdenrnLinn��s Systematik af Organismer: / Dom�ne / Rige / R�kke / Underr�kke / Overklasse / Klasse / Underklasse / Kohort / Overorden / orden / Underorden / Overfamilie / Familie / Underfamilie / Tribus / Sl�gt / Undersl�gt / Art / Underartrn/Varitet/(Provinens)/form/Cultivarrn----rnBetegnelse for systematisk gruppe indenfor plante- og dyreriget. For eksempel udg�r andefugle og rovfugle to ordner inden for fuglenes Klasse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ordinat

Ordinaten er y-koordinaten i et koordinatsystem, hvor x-koordinaten betegnes abscissen.rnrnAt betegne y-aksen (ordinataksen) i et koordinatsystem som "ordinaten" er en udbredt, men mindre korrekt sprogbrug.rnrnI jagtterminologi er ordinaten afstanden m�lt i centimeter mellem sigtelinie og kuglebane.

omarbejdet til overensstemmelse med art. "abscisse"


Ordination

(Pr�ste)vielse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ordinere

Pr�stevi, foreskrive.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ordin�r

Almindelig, tarvelig, simpel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ordsprogssamling

Den f�rste danske ordsprogssamling er Peder Laales. Den er samlet f�r 1450 og trykt i 1506. Samlingen best�r af 1.204 ordsprog opstillet alfabetisk. I det 15. og 16. �rhundrede blev den anvendt som latinsk skolebog. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orfeus og Eurydike

Opera af Gluck, komponeret 1762. Handlingen udspiller sig i Hellas, gr�sk sagntid.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Organ

(tit) legemsdel, stemme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Organisme

Livshele, biologisk v�sen.rnrnSe ogs� Systema naturae.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orgie

Drikkelag, fr�dselag, sold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orient

�sten, �sterled.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orientaler

�sterl�nding.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orientekspressen

Orientekspressens endestationer er London og Venedig. Tidligere var det Paris og Istanbul.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orientere

Retlede, retvende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orientere sig

S�tte sig ind i.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orienteret

Stedkendt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Original

1. oprindelig.rn2. s�r (egen), f�rste-, �gte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orkan

En orkans laveste vindhastighed er 120 kilometer i timen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Orm

Danmarks st�rste regnorm er stor orm. Den bliver cirka 20-30 cm lang. Den n�stst�rste er p� 15-20 cm og hedder lang orm.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ornament

Pryd(else).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ornamentik

Prydkunst.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ornat

Pr�stedragt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ornitologi

Videnskaben om fuglene.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ortodoks

Rettroende.rnrnDe ortodokse kirker er det samme som de �stlige kirker (ofte, mindre korrekt, kaldet den gr�sk-katolske kirke).

edit


Ortografi

Retskrivning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Osaka

Osaka er Japans n�stst�rste by, og den vigtigste havneby i landet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Osiris

D�dsrigets gud (�gypten). Var gift med sin s�ster Isis.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Var gift med sin s�ster Iris -> Var gift med sin s�ster Isis (link)


OSS

1. Ofte Stillede Sp�rgsm�l: En OSS (p� engelsk "FAQ") er en samling ofte stillede (og besvarede) sp�rgsm�l om et emne. rn2. Engelsk betegnelse for frit programmel (Open Source Software).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ost

Verdensmesterskaberne i ost afholdes hvert andet �r i Wisconsin i USA. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Osteh�vl

Osteh�vlen blev opfundet af en nordmand, Thor Bj�rklund, i 1925.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ostende

Belgisk by.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ostentativ

Ud�skende, p�faldende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Osteologi

Knoglel�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ourthe

Belgisk flod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Outrere

Overdrive.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Outsider

L�sg�nger, udenforstillet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ouverture

Forspil. Is�r orkesterforspil til opera eller skuespil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Ouzo

Ouzo er gr�kernes nationaldrik.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ovamboland

Ovamboland ligger i den nordlige del af Namibia.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ovation

Hyldest(larm), hyldestr�b.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Oxford

By i England. Universitet grundlagt omkring 1200.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ozon

Luftart (O3) i stratosf�ren, der beskytter mod ultraviolet str�ling. Industrielt bruges ozon som en kraftig oxidator.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

0 > O (ilt har ikke symbolet "0" (nul)!)


P.m.

Forkortelsen p.m. st�r for post meridiem � efter middag. A.m. for ante meridiem, f�r middag � det vil sige tidsrummet fra kl. 24 til kl. 12.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pacificere

Fredl�gge, stifte Fred.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pacifist

Fredsven, fredstiftende.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Padova

Padova, is�r tidligere p� dansk kaldet Padua, en en by i Italien. Universitet grundlagt 1222.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

tidligere Padua


Pagina

Side(tal).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Paginere

Sidem�rke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pain

1. Fransk for br�d.rn2. Engelsk for smerte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Palatal

Ganelyd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Palau

Land i Oceaninen med et indbyggertal p� 19.092 (1997). Landet har et areal p� 458 kvkm.rnBefolkningst�thed: 41,7 pr. kvkm rnNabolande: Mikronesien, Indonesien rnBruttonationalprodukt: USD 160,0 mio (1997) BNP pr. Indbygger: USD 8.800 (1997) rnHovedstad: Koror (2000: 30.303) rnStatsform: Republik rnRegering: udpeget af pr�sidenten rnStatsoverhoved: Tommy Remengesau (fra 19. januar 01)rnRegeringsleder: Tommy Remengesau (fra 19. januar 01)rnEtnisk sammens�tning: Polynesere, Malaysiere rnSprog: Engelsk (off.), Palauisk rnReligion: Kristendom, stammereligioner rnValutaenhed: 1 USD = 100 cent rnMedlem af: FNrnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Paletot

Overfrakke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Palisade

P�lev�rk, P�leg�rde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Palindrom

Et palindrom er en s�tning, der kan l�ses i begge l�seretninger. En klassiker er for eksempel: En af dem, der red med fane. rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

wiki


Palinym

Palinymer er ord, der i sig selv er palindromer, for eksempel regninger, d�d, ara og redder. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

palidromer -> palindromer


Palle S�rensen

Berygtet morder, der blev l�sladt i 1998 efter 32 �r i f�ngsel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Palmes�ndag

S�ndagen f�r p�ske, begyndelsen til p�skeugen eller den stille uge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Palmin

Palmefedt, Plantefedt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pamfilius

K�lebarn, Yndling, (Lykkens P.)rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pamflet

Flyveskrift. Nidskrift.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pan

Skovens gud i gr�sk mytologi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Panegyrik

Lovtale.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Panel

V�gkl�dning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parvenu

Opkomling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Panere

Fransk for vende i �g og rasp.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pangerman

Altysker.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Panorama

Vidskue, Kringskue.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pantomime

Stumspil, Minekunst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Papillot

H�rvindsel, "Sommerfugl".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Papisme

1. Neds�ttende betegnelse for den romerske katolicisme. rn2. Pavestr�v, Pavev�lde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Papua Ny Guinea

New GuinearnBillede:Papua_new_guinea_flag_medium.pngrnLand i Oceanien t�t ved Indonesien og Australien. Indbyggertal: 4,049 millioner mennesker(1999)rnAreal: 462.840 kvkm.rnBefolkningst�thed: 8,7 pr. kvkm rnBruttonationalprodukt: USD 11,6 mia (1999) rnBruttonationalprodukt per indbygger: USD 2.500 (1999) rnHovedstad: Port Moresby (1995: 193.242) rnSt�rste byer: Lae 80.700 rnrnLandet er inddelt i 20 provinserrnrn* Bougainvillern* Centralrn* Chimburn* Eastern Highlandsrn* East New Britainrn* East Sepikrn* Engarn* Gulfrn* Madangrn* Manusrn* Milne Bayrn* Morobern* National Capitalrn* New Irelandrn* Northernrn* Sandaunrn* Southern Highlandsrn* Westernrn* Western Highlandsrn* West New BritainrnrnStatsform: Parlamentarisk demokrati rnRegering: Koalition ledet af PDM (Folkets demokratiske Bev�gelse) og PNG (fremskridtsparti) rnStatsoverhoved: Queen Elizabeth II rnRegeringsleder: Sir Mekere Morauta (fra 14. juli 1999) rnGuvern�r: Silas Atopare (fra 14. november 1997) rnEtnisk sammens�tning: Papuanere, melanesiere, pygm�er rnSprog: Engelsk (off.), over 700 sprog rnReligion: 22 pct. romersk-katolsk, 16 pct. protestantisk, stammereligioner rnValutaenhed: Kina = 100 toea (3,69 kina = 1 USD, 1. februar 2002) rnMedlem af: FN (WTO, ILO, IMO), brit. Commonwealth, ACP, APEC, CP, IBRD, IMF, ASEAN (observ.), NAM, SPC, SPFrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

provinser tilf�jet fra cia world fact book


Parabel

Lignelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parade

1. Modhugrn2. H�rskue.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Paradere

Tage sig ud, prange.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Paradigma

B�jningsm�nster.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parafrase

Omskrivning, Omdigtning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Paraguay

1. Argentinsk flod.rn2. Land i SydamerikarnIndbyggertal: 5,734 mio (99) rnAreal: 406.752 kvkm rnBefolkningst�thed: 14,1 pr. kvkm rnNabolande: Bolivia, Argentina, Brasilien rnBruttonationalprodukt: USD 19,9 mia (99) rnBNP pr. indbygger: USD 3.650 (99) rnHovedstad: Asunci�n (1998: 1,262 mio) rnStatsform: republik rnRegering: koalition ledet af ANR-PC (Coloradopartiet) rnStatsoverhoved: Luis Angel Gonzales Macchi (fra 28. marts 99) rnRegeringsleder: samme rnEtnisk sammens�tning: 95 pct. mestizer rnSprog: spansk (off.), guarani rnReligion: 90 pct. rom.-katolsk rnValutaenhed: guarani = 100 centimos (4.850,00 guarani = 1 USD, 1. februar 02) rnMedlem af: FN (IMF, ILO, IMO, WHO, WTO), OAS, AG (observ.), ALADI, AEA, IBRD, RG, SELArn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parallakse

Forskellen i sigtelinie til et himmellegeme, n�r det ses fra forskellige steder i Jordens bane omkring Solen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parallel

Ligel�bende, j�vnsides.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parallelisere

J�vnf�re. sammenligne, -stille.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Paralyse

Lammelse, Lamhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parana

Argentinsk flod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parasit

Snylter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parat

Rede(bon).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parcel

Udtryk, der is�r bruges om sm� eller smalle stykekr jord.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parcellere

Udstykke, udskifte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parcellist

Sm�bruger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pardon

Tilgivelse, Undskyld!rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Par�

V�ddem�l.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parentes

Indskud, klamme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parere

1. Afb�de, afv�rge.rn2. Adlyde.rn3. V�dde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parese

Lammelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parforcejagt

Spr�ngjagt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pari

Ligev�rd, grundv�rd, fuldv�rd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Paris

By i Frankrig. Universitet grundlagt omkring 1150. Byen har 20 r�dhuse, et for hvert arrondissement eller distrikt.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parlamentarisk

(tit) s�mmelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parlamentarisme

En styreform, hvor en regering enten skal have et flertal i parlamentet bag sig (positiv parlamentarisme), eller ikke m� have et flertal imod sig (negativ parlamentarisme). Sidstn�vnte er styreformen i Danmark.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Tilf�jelse af henvisning


Parlamentere

Underhandle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parlament�r

Fredsbud, forhandler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parl�r

Sprogn�gle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parodi

Vr�ngdigt(ning), -billed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parodiere

Eftervr�nge, "h�rme".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parodisk

Forvr�nget, latterlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parole

1. (�res)ord, l�sen.rn2 .Den instruktion, jagtlederen giver j�gerne, f�r jagten p�begyndes.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parricidium

Drab af sl�gtninge, is�r moder- eller fadermord. Ungen, der har �vet misgerningen, er en parricida.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

der har ud�vet misgerningen -> der har �vet misgerningen


Parsifal

Opera af Wagner, komponeret 1882. Handlingen foreg�r dels p� Gralsborgen, dels p� Klingsors slot.

Gralsborgen er ikke Klingsors slot


Part

Del, Lod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Parthaver

Medejer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Partere

Dele, udsk�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Partiel

Delvis.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Partikel

Sm�del, orddel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Partikularisme

S�rh�vd, -�nd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Partisk

Vildig, hildet, ensidig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Partner

Delhaver, meddanser, makker.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Partout

Endelig, for enhver pris.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Passabel

T�lelig, farbar.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Passage

Gennemgang.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Passageinstrument

Instrument, svarende til en meridiankreds, men uden skala til afl�sning af h�jde. Passageinstrumentet kan derfor kun bruges til registrering af tidspunktet for kulminationen (meridianpassagen) rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Sl�fejl


Passere

G� forbi , g�, h�nde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pass�

Falmet, forbi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Passiar

Samtale, Snak, Prat.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Passion

Lidenskab, Hang.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Passioneret

Indtaget, hentaget, ivrig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Passiv

1. Daglig tale: Uvirksom.rn2. �konomi: G�ldspost.rn3. Grammatik: Lideform.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Passiver

G�ld.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Passou

Skrift(sted), Ytring.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pastasciutte

Italiensk for makaroniretter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pastina in brodo

Italiensk for klar suppe med sm� nudler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pastoral-Seminarium

Pr�steh�jskole.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pastorat

1. Sogn.rn2. Kald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patate fritte

Italiensk for friturestegte kartofler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patent

V�rnebrev, Eneret.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Paternitet

Faderskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patetisk

H�jtidelig, h�jstemt, h�jtravende. Undertiden bruges ordet fejlagtigt i betydningen 'ynkelig' p� grund af en forkert overs�ttelse af 'pathetic'.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Bruges fejlagtigt som 'ynkelig' p� grund af en forkert overs�ttelse af 'pathetic'.


Patina

�ldepr�g, Tidspr�g, Oldrust.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patologi

Sygdomsl�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patologisk

Sygelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patos

H�j(tidelig)hed, H�jstemthed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patricier

Adelsborger, F�rsteborger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patriot

F�drelandsven.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patriotisme

F�drelandsk�rlighed, Borgersind.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patrulje

Vagtgang, Vagtkorps.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Patrouillere

G� Vagt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Paul M�ller

Paul M�ller opdagede i 1939 DDT's insektdr�bende virkning, og den opdagelse fik han nobelprisen for i 1948. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pauver

Fattig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pave

Den nuv�rende pave, Johannes Paul 2, er nr. 263 i paver�kken.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pax

Fredens gudinde i romersk mytologi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


PCR

Teknik til at kopiere DNA stykker.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


P�ches

Fransk for ferskenerrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pedant

Snusl�rd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pedel

Skoletjener.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pejling

Stedbestemmelse udfra retnings- og/eller afstandsbestemmelse til genkendelige objekter i landskabet.rnrnI forbindelse med jagt, den orientering man foretager f�r der skydes til et stillest�ende stykke vildt for i tilf�lde af anskydning at kunne finde det sted, hvor vildtet stod i skud�jeblikket.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Mere generel beskrivelse samt tilf�jelse af henvisninger


Peking

Peking var den st�rste i verden for 180 �r siden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pele

Den tidligere fodboldstjerne Pel� hedder oprindelig Edson Arantes do Nascimento. Han var brasiliansk sportsminister fra 1993-98.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Peltast

En letbev�bnet fodfolkssoldat fra det antikke Gr�kenland.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pendant

Sidestykke, mage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Penicide

Thailandsk skik. Skikken giver en kvinde ret til at kastrere sin mand, hvis han er hende utro. Skikken praktiseres stadig i visse landregioner. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Penselfjer

Den yderste (lille) h�ndsvingfjer hos skovsneppen. J�gerens trof�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Henvisning medtaget


Pension

1. Efterl�n.rn2. Kosthold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pension�r

Kostg�nger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pensum

L�restof.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Per H�jholt

Har skrevet en r�kke kendte monologer med pigen Gitte. Er fra Esbjerg, og fik i 1982 Det Danske Akademis Pris.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pera

Italiensk for p�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Perfekt

Udl�rt, hjemme (i).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Perfektum

F�rnutid.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Perfid

Trol�s, falsk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Perforere

Gennemhulle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pergola

L�vgang.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Periferisk

Overfladisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Periode

1. Tidsrum, Tidehverv.rn2. S�tningsk�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Periodisk

Genkommende, tilbagevendende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Perleand

Spidsand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Permanent

Varig, vedvarende.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Permission

Hjemlov, Orlov.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Permittere

Hjemsende.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Perpendikul�r

Lodret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Perpleks

Lamsl�et, forstyrret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Perron

Banefortov.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Persianerpels

Det skind, som anvendes til persianerpelse, stammer fra karakulf�rets nyf�dte lam. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Persien

Tidligere navn for Iran.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Personale

Arbejdsstab, Folkehold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Personalhistorie

Levnedsgranskning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Personalia

Levnedsforhold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Perspektiv

Dybdebillede, Fjernskue.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pertentlig

Omhyggelig, pillen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Perth

Australsk by.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pervers

Udartet, vrang, ford�rvet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pesce

Italiensk for fisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pesce fritto misto

Italiensk for blandet, friturestegt fisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pessimisme

Sort-, m�rksyn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Peter Alberti

Justitsminister Peter Adler Alberti indf�rte pryglestraf for volds- og seksualforbrydelser i 1905. M�nd mellem 15 og 55 �r, som havde �vet voldt�gt eller vold mod sagesl�se, eller v�ret uterlige mod sm� piger, skulle straffes med indtil 27 slag p� ryggen med en stok. Pryglestraffen blev oph�vet i 1911. rnrnHuskes bedst for Albertiskandalen i 1908.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Peter Mygind

S�n af Jytte Abildstr�m.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Peterskirken

Peterskirken i Rom (it. Basilica di San Pietro in Vaticano) er den st�rste kirke i verden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Petits pois

Fransk for gr�n�rter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Petroleum

Stenolie.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


PHP

programming languagernHypertext Preprocessor: Programmeringssprog, der kan indlejres i websider. Webserveren afvikler programmet, inden websiden bliver sendt af sted til l�seren.rn----rnSe ogs�: ASP, Perlrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Piccolo

Lilletjener.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pierre Bourdieu

Bourdieu (1930-2002) blev f�dt i landsbyen Denguin i d�partementet Pyr�n�es-Atlantiques i det sydvestlige Frankrig i 1930. Han voksede op i beskedne k�r, men afsluttede sin karriere p� det franske samfunds allerh�jeste top, idet han blev professor ved Coll�ge de France i Paris. Dermed gjorde han selv hele turen gennem det franske klassesamfund, som han b�de meget stringent og meget levende beskrev i flere af sine v�rker.rnrnBourdieu fik sin akademiske uddannelse p� den franske eliteskole �cole Normale Sup�rieure. Han studerede b�de filosofi, sociologi og antropologi, og udm�rkede sig i l�bet af sin karriere inden for s�vel antropologien som - navnlig - sociologien. Inden for dette fag var han de sidste cirka 20 �r af sit liv p� short listen til den ikke-eksisterende titel som �verdens st�rste, nulevende sociolog�.rnrnBourdieus v�rk er s� omfattende, at det kan diskuteres, hvad der er hans hovedv�rk. To skiller sig ud, La distinction fra 1979 og La mis�re du monde fra 1993.rnrnDesuden skrev han meget v�sentlige v�rker om moderniseringen af traditionelle, nordafrikanske samfund (f.eks. Le d�racinement, 1964), om kunst (f.eks L�amour de l�art, 1966), om uddannelse (f.eks. La reproduction, 1970), om eliter (f.eks. Noblesse d��tat, 1989), samt rent teoretiske v�rker som Esquisse d�une theorie de la pratique, 1972. Endelig p�tog han sig det samfundsm�ssige ansvar, der burde v�re naturligt for alle intellektuelle, og gav udtryk for sin holdning i en r�kke aktuelle sager. Det kom eksempelvis til udtryk i 1996, hvor han udgav en s�nderlemmende kritik af (fransk) tv: Sur la t�l�vision.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Piet�

Piet� betyder barmhjertighed p� italiensk. Desuden er det en betegnelse for en kunstnerisk fremstilling af Jomfru Maria med den d�de Jesus p� sk�det. Den mest kendte Piet� er Michelangelos Piet� i Peterskirken i Rom. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

links


Pigment

(Hud) Farvestof.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pikant

Pirrende, tillokkende, �ggende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pikeret

St�dt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pilot

1. Lods, Styrmand, F�rer.rn2. B�rep�l.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pincet

Fjedertang, niptang.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Navneord med sm�t


Pindsvin

Et nyf�dt pindsvin har omkring 90 bl�de, hvide pigge. Et voksent pindsvin har 5-7.000 pigge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pineapple

Engelsk betegnelse for frugten ananas.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pingvin

af fugle tilpasset et liv i havet omkring Sydpolen.rnrnPingviner har kn� og l�r. De er skjult oppe under fjerene sammen med resten af de korte ben.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pink Peace

Navnet p� en rose (plante).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pinocchio

Pinocchio er en italiensk b�rnebog fra 1880 af Carlo Collodi. Pinocchio blev siden brugt af Walt Disney i tegnefilmen af samme navn i 1940. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pinse

Ordet pinse er afledet af det gr�ske ord "den 50. dag" efter p�sken. Pinsemorgen skulle man g� uden for sit hus og feje ind mod d�ren, s� ville man samle lykke til huse resten af �ret. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pinsebev�gelsen

Frikirke oprettet i Danmark i 1907.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pioner

Foregangsmand, Banebryder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pippi Langstr�mpe

B�rnebogsfigur skabt af Astrid Lindgren. Hendes fulde navn er: Pippilotta Viktualia Rullgardina Krusmynta Efraimsdotter L�ngstrump. (Verdens st�rkeste pige).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Pirat

S�r�ver, Fribytter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Piratudgave

Rovtryk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pisa

Italiensk by der er kendt for domkirkens sk�ve t�rn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Pisten

Lyd, der h�res fra skovsneppen under parringsflugten.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pittoresk

Malerisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pizza

Italiensk for ret af piedej.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pjece

Sm�skrift, Flyveskrift.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pj�kkert

Stortr�je.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Placere

Stille, s�tte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Skovsneppe

Vadefugl, som lever blandt andet i skove, hvor den finder f�de i skovbunden med sit lange n�b. Det mest attr�ede jagtbytte. Penselfjeren er sneppens trof�.rnrnRaster et stort antal snepper i skoven, taler man om sneppefald.

som blandt andet lever i skove -> som lever blandt andet i skove


Danmarks arkitektur

Danmarks arkitektur er en indgangsside til de bygningsv�rker i Danmark, som har en udt�nkning eller konstruktion, der ud over det materielle behov tilgodeser en sk�nhedsvirkning.rnrn== Biblioteker ==rnrn*Den Sorte Diamantrnrn== Broer ==rnrn*Lilleb�ltsbroenrn*Storeb�ltsbroenrnrn== Kirker ==rnrn*Holmens kirkernrn== Slotte ==rn*Eremitageslottetrnrn----rnSe ogs�:rnVerdens syv underv�rker

Sproglig forenkling


Verdens syv underv�rker

Verdens syv underv�rker blev beskrevet af Antinatros fra Sidon i 100-tallet f.Kr.rnrnDe syv underv�rker i den antikke oldtid var:rnrn* Pyramiderne i Gizehrn* Babylons h�ngende haverrn* Zeusstatuen i Olympiarn* Artemistemplet i Efesosrn* Mausoleum i halikarnassosrn* Kolossen p� Rhodosrn* Fyrt�rnet p� FAros ved Alexandriarnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Oprettet


Kolossen p� Rhodos

Kolossen p� Rhodos var en gigantisk bronzestatue rejst til minde om Rhodos' belejring i 305-304 f.Kr.rnrnKolossen p� Rhodos var et af Verdens syv underv�rker.

er -> var (2 gange)


Aksel Schi�tz

Schi�tzrnAksel Schi�tz, dansk tenor, f�dt 1906 i Roskilde, d�d 1975 i K�benhavn. rnrnCand.mag. (dansk og engelsk), 1930. Debuterede p� Det kongelige Teater i Mozarts Cosi fan tutte, 1931. Ved festivalen i Glyndebourne i 1946 alternerede han med Peter Pears som 'Male Chorus' ved uropf�relsen af Benjamin Brittens The Rape of Lucretia. rnrnDet var dog ikke som operasanger at Schi�tz gjorde karriere. Derimod huskes hans tolkninger af danske sange samt af Schuberts og Schumanns Lieder og Bellmans sange. Under bes�ttelsen blev han um�delig popul�r gennem sine indspilninger af danske sange fra 1800- og det tidlige 1900-tal.rnrnFra 1955 til 1957 var han professor i musik ved University of Minnesota, Minneapolis.

[[en:Aksel Schi�tz]]


Christus am �lberg

Christus am �lberg, oratorium for tre solostemmer, kor og orkester, opus 85 af Ludwig van Beethoven (1803).rnrnDette oratorium opf�res sj�ldent i Danmark - muligvis fordi titlen kan v�kke upassende associationer.

Kristus p� �lbjerget?


Tangent

Om ordet tangent oplyser Ordbog over det danske sprog:rnrn"tidligst brugt af den danske matematiker Thomas Fincke i Geometria rotundi (1583) ... i st[edet] f[or] tangens linea, egl.: ber�rende linie ... ret linie, der har eet og kun eet punkt f�lles med en krum linie".rnrnDette er en misforst�else. Finckes indsats var at han indf�rte den trigonometriske funktion tangens. Fejlen bunder muligvis i at tangent p� engelsk betyder b�de "tangent" og "tangens".rnrnOgs� den anf�rte "definition" af tangent er utilfredsstillende. En linie kan meget vel have pr�cis �t punkt f�lles med en kurve uden at v�re tangent til denne. I plangeometrien m� man af en tangent forlange at den i "omegnen" af det punkt, som den har f�lles med kurven, ligger p� samme side af denne.


Korsets ord

Korsets ord er et udtryk som forekommer flere steder i salmebogen.rnrnOrdbog over det danske sprog oplyser at det skal betyde "Jesu ord paa korset".rnrnMen udtrykket stammer fra de tidligere bibelovers�ttelser, hvor apostelen Paulus skriver:rnrn"Thi Korsets Ord er vel for dem, som fortabes, en Daarskab, men for dem, som frelses, for os er det en Guds Kraft" (1Kor.1,18).rnrnImidlertid er der intet der tyder p� at Paulus har kendt nogen tradition om Jesu ord p� korset. Der er faktisk tale om en �ngsteligt ordret overs�ttelse af Paulus' gr�sk (logos stauroi). Den nye overs�ttelse lyder da ogs�:rnrn"For vel er ordet om korset en d�rskab for dem, der fortabes, men for os, der frelses, er det Guds kraft".rnrnMeningen er alts� en helt anden: Paulus taler ikke om Jesu ord p� korset, men om forkyndelsen af korset, eller forkyndelsen af Jesu korsd�d.


Oktoberrevolutionen

Det samme som Novemberrevolutionen.

Det samme som Novemberrevolutionen.


Penalhus

Pennehus.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Bitters�d natskygge

rnrnBitters�d natskyggernrnrnBillede:bittersoed_natskygge.jpgrnrnrnKlassifikation:rnrnrnrnrnRige: Planter (Plantae)rnUnderrige: Karplanter (Tracheobionta)rnDivision: D�kfr�ede (Magnoliophyta)rnKlasse: Tokimbladede (Magnoliopsida)rnOrden: Natskyggeordenen (Solanales)rnFamilie: Natskyggefamilien (Solanaceae)rnSl�gt: SolanumrnrnrnrnrnArt:rnrnrnSolanum dulcamara var dulcamararnrnrnrnBitters�d natskygge er en fler�rig, klatrende halvbusk, der kan blive op til 30 - 180 cm h�j. Bladene er hele og �gformede, de �verste blade er oftest lyreformede. Planten blomstrer i juni-juli. Kronen er stjerneformet og m�rk violet med tilbageb�jede kronblade. Blomsterne er ca. 1 - 1.5 cm brede og ved grunden af kronbladene findes to gr�nne pletter. B�rrene er �gformede og flot skinnende r�de.rnrnBitters�d natskygge vokser p� v�d n�ringsrig bund i krat og r�rsumpe, i gr�fter, ved �er og i klitter. Planten er giftig.


Filologi

Sprogvidenskab som middel til forst�else af litteratur og andre kulturelle frembringelser.

kopieret fra art. Filolog


Niels

Niels, konge af Danmark fra 1104-1134 efter sin broder Erik 1. Ejegod, der d�r p� Cypern under en pilgrimsrejse. I sit frav�r har Erik udn�vnt Harald Kesja som sin stedfortr�der, men da storm�ndene tr�der sammen, v�lger de i stedet den femte af Svend Estridsens s�nner, Niels. I 1104 gifter Niels sig med Margrete, datter af kong Inge af Sverige. Hun f�r tilnavnet Fredkulla (fredspigen), muligvis for sine bestr�belser for at holde fred mellem Svend Estridsens mange efterkommere. De f�rste 25 �r af Niels' regeringstid er fredelige, og kongemagten og kirken ved �rkebiskop Asser finder deres plads i forhold til hinanden. Niels indf�rer tiendebetaling til kirken. Som den f�rste danske konge kalder Niels sig sig "konge af Guds n�de". Niels indskr�nker ogs� antallet af hirdm�nd, der fungerer som hans livvagter. I stedet bliver hirdm�ndene placeret rundt om i riget som en slags embedsm�nd, der kan opkr�ve b�der, l�gge beslag p� vrag samt inddrage arv, der tilfalder kronen, hvis der ingen naturlig arving findes.rnrnErik Ejegods s�n, Knud, er opfostret hos den m�gtige sj�llandske Hvidesl�gt. Senere er han hos hertugen af Sachen, Lothar, der 1125 bliver tysk konge. I 1115 udn�vnes Knud til jarl over det sydlige omr�der og f�r den udenlandske titel hertug med h�dersnavnet Lavard, herren (engelsk Lord). Knud Lavard er �benbart popul�r hos slesvigerne, der omkring 1050 v�lger Knud til deres skytsherre.rnrnNiels' s�n, Magnus (den St�rke) begynder i Knud at se en farlig konkurrent til kongemagten. I begyndelsen af januar 1131 er Knud inviteret til et venskabeligt m�de med Magnus i Haraldsted skov uden for Ringsted. Den 7. januar, dagen efter Hellig tre konger, myrder Magnus Knud Lavard. Dette mord bliver indledningen til flere �rs borgerkrig mellem Niels og Magnus p� den ene side og Erik Emune, Knud Lavards halvbroder, p� den anden side. I 1134 oph�ver pave Innocens II den danske kirkes selvst�ndighed og l�gger den igen ind under Hamborg-Bremen. Dette f�r �rkebisp Asser til at slutte sig til Erik Emune, og det samme g�r den m�gtige Hvidesl�gt.rnrnDen 4. juni 1134 kommer det til et slag ved Fodevig i n�rheden af Lund i Sk�ne mellem de to parter. Slaget ender med et totalt nederlag til Niels og Magnus. Magnus falder og med ham fem bisper, der har taget parti for kongen. Niels flygter til Slesvig, hvor borgerne h�ver deres k�re Knud Lavard ved at myrde Niels den 25. juni 1134.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)

helligtrekonger -> Hellig tre konger (link)


Erik 3. Lam

Erik 3. Lam (Erik III), konge af Danmark fra 1137-1146, nev� til Erik Emune og datters�n til Erik Ejegod. Ved Erik Emunes d�d er hans s�n, Knud, mindre�rig. Det samme er Magnus' s�n, Knud. Og endelig er Knud Lavards s�n, Valdemar, kun seks �r. Erik Lam er s�ledes det eneste myndige kongsemne, og valget falder da ogs� p� ham. Erik Lam stod ogs� Erik Emunes side under slaget ved Fotevik, og nogle mener, at det var ham der slog Magnus ihjel.rnrnDet lykkes ham at skabe et godt samarbejde med kirken, som han sk�nker rige gaver og privilegier. Fx f�r munkene ved Skt Peders Kloster i N�stved eneret p� torvehandel, ligesom munkene ved Skt Knuds Kloster i Odense f�r store pengegaver. Erik s�ger at styre landet ved embedsm�nd placeret rundt om i riget. Men allerede i 1139 begynder problemerne at melde sig. Harald Kesjas eneste overlevende s�n, Oluf, melder sig p� scenen. Det lykkes Oluf at blive valgt til konge over Sk�ne, og han fordriver �rkebisp Assers efterf�lger, Eskil. Han h�rger p� Sj�lland, men Erik tager kampen op, men f�rst i 1143 lykkedes det Erik Lam at f� bugt med Oluf, som bliver dr�bt i et slag i Sk�ne.rnrnI 1146 f�r Erik Lam en alvorlig febersygdom, og som den hidtil eneste konge i danmarkshistorien abdicerer han og ender sit liv i Skt Knuds Kloster i Odense; her d�r han samme �r. Han var gift med markgrevdatteren Luitgard, men de fik ingen b�rn. Han efterlader sig dog en s�kaldt frilles�n, Magnus, som senere bliver en af Valdemar den Stores modstandere. Det er ikke hans sygdom, der har v�ret �rsag til Eriks tilnavn, idet han beskrives som tapper, men uvirksom.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

edit


Svend 3. Grathe

Svend 3. Grathe (Svend III), dansk medkonge sammen med Knud og Valdemar fra 1146-1157. Efter at faderen Erik Lam i 1146 tr�kker sig tilbage fra kongeposten, v�lges Svend til konge p� Sj�lland og i Sk�ne, Jyderne derimod foretr�kker Knud, Magnus' s�n. Det kommer til krig, og for en periode fordrives Knud til Tyskland, hvor det lykkes ham at samle en h�r. 1152 bekr�fter den tyske konge (senere kejser) Friedrich Barbarossa som Danmarks lensherre, at Svend skal v�re enekonge i Danmark, mens Knud skal have Sj�lland som len. I 1154 bryder stridighederne ud igen og denne gang har Knud allieret sig med Valdemar, Knud Lavards s�n, som hidtil har st�ttet Svend. Valdemar viser sine "reelle hensigter" ved at forlove sig med Knuds halvs�ster, Sophie. Det ender med, at Svend bliver fordrevet, men i 1157 vender han tilbage, og man enes om en tredeling af riget: Valdemar f�r Jylland, Knud Sj�lland og Svend Sk�ne.rnrnFor at fejre afslutningen p� mange �rs stridigheder indbyder Svend sine medkonger til et forsoningsgilde i Roskilde. Det finder sted den 9. august 1157. Det ender med, at Svends folk myrder Knud, mens det lykkes den s�rede Valdemar at undslippe. Den 23. oktober samme �r m�des de i et kort, men voldsomt slag p� Grathe Hede. Det ender med, at Svend flygter ud i nogle sumpe, hvor han mister v�ben og udrustning. Han tages til fange og dr�bes med et �ksehug. Herefter er Valdemar dansk enekonge. Digteren Thor Lange har ved Gr�g�rde i n�rheden af Thorning opsat et stenkors p� stedet for begivenheden.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

mere edit


Thur�

P� Thur� findes Danmarks �ldste suttetr�, en hyld hvori b�rnene h�nger deres sutter n�r de er groet fra dem � eller n�r deres for�ldre og p�dagoger gerne s� at b�rnene snart groede fra deres tandforvridende sutter.


Rovfugle

er en orden indenfor fuglene. rnrnReelt er der tale om to ordener, idet de mere end 400 arter af rovfugle opdeles i henholdsvisrnrn* De dagaktive rovfugle (Falconiformes)rn* De nataktive rovfugle (Strigiformes)rnrnDe to ordener opdeles herunder i en r�kke familierrnrn* Falconiformesrn** Amerikanske gribbern** Falke (samt gribbe) (Falconidae)rn** Fiske�rne (Pandionidae)rn** Sekret�rfuglern** �rne (samt Europas, Asiens og Afrikas gribbe, glenter, h�ge og v�ger) (Accipitridae)rnrn* Strigiformesrn** Sl�rugler (Tytonidae)rn** De egentlige ugler (Strigidae)rnrnAccipitridae er den st�rste familie med mere end 200 arter. Fiske�rne og Sekret�rfugle er de mindste, da disse to familier alene har en art henholdsvis fiske�rn og Sekret�rfugl.rnrnRovfugle er kendetegnet ved at have store fremadrettede �jne (som har et fantastisk godt syn), lange spidse, krumme kl�er og et kraftigt krumt n�b.rnrnSt�rrelsesm�ssigt er der meget stor forskel p� de enkelte arter, og hunnen er ofte ogs� st�rre end hannen. Hos enkelte arter af h�ge og falke er hunnen helt op til 50% st�rre end hannen.rnrnRovfuglene har kraftige bryst- og vingemuskler til at bev�ge vingerne med. Samtidig er n�sten hele kroppen d�kket af fjer, der g�r den glat og str�mlinet. Knoglerne er meget lette og ofte tilmed hule, hvilket g�r v�gten mindre. Samlet set g�r det rovfuglene til eminente flyvere.rnrnTil forskel fra de fleste andre fugle gylper rovfuglene klumper af uford�jet f�de op. Disse dannes i fuglens kr�se (muskelmave), hvor ogs� indtagne knogler findeles.rnrn==== Artikler p� dansk wikipedia ==== rnF�lgende artikler er p� nuv�rende tidspunkt oprettet for rovfugleordenen p� wikipedia:rnrn*Andeskondorrn*Brunvinget v�gern*Californisk kondorrn*Dv�rghornuglern*Filippinsk abe�rnrn*Fiske�rnrn*G�gler�rnrn*Hedeh�grn*Hvepsev�gern*Hvidhovedet hav�rnrn*Hvidrygget gribrn*H�geuglern*H�ge�rnrn*Indisk hvepsev�gern*Kalkungribrn*Kamp�rnrn*Kapuglern*Kirkeuglern*Kongegribrn*Konge�rnrn*Lammegribrn*Lannerfalkrn*Lapuglern*Lys sangh�grn*Mauritius t�rnfalkrn*Mosehornuglern*Musv�gern*M�rk sangh�grn*Natuglern*Perleuglern*Plettet stor hornuglern*Pr�rieuglern*Pygm�falkrn*R�ppels gribrn*Sakerfalkrn*Sekret�rfuglrn*Skovhornuglern*Slagfalkrn*Slaguglern*Sl�ruglern*Snegleglentern*Sneuglern*Sodfalkrn*Spurveh�grn*Spurveuglern*Stellers hav�rnrn*Steppe�rnrn*Stor hornuglern*Stribet dv�rghornuglern*Stribet gribbefalkrn*Tatarfalkrn*T�rnfalkrn*Vandrefalkrn*�rkennatugle


Fiske�rn

Fiske�rn yngler muligvis en gang imellem n�r nogle af de store s�er p� Sj�lland og i Jylland.rnrnFiske�rnen benytter en gang imellem en jagtteknik, hvor den holder �je med om �vrige fugle har fanget fisk, hvorefter den jager disse fugle, indtil de giver deres fangst fra sig.


Lapugle

Lapugle (strix nebulosa) er en af de omkring 150 arter af ugler. Den har en l�ngde p� 64-70 centimeter og et vingefang p� 134-158 centimeter.rnrnLapuglen er en stor, gr� ugle med karakteristiske �rringe i ansigtet.rnrnDen yngler is�r i gamle rovfuglereder i n�le- og blandskov ved moser eller marker.

lidt ekstre


Stribet gribbefalk

Stribet gribbefalk lever i det sydlige Sydamerika. Stribet gribbefalk er en stor langbenet fugl.rnrnTil forskel fra den egentlige falk jager den ofte p� jorden.

sydamerika -> Sydamerika


Kongegrib

Kongegrib (Sarcoramphus papa) har et vingefang p� 1,7 meter. Kongegribben er den mest farverige af gribbene.

Gribben er den mest farverige af gribbene -> Kongegribben er den mest farverige af gribbene.


Sekret�rfugl

Sekret�rfuglen (Sagittarius serpentarius) er en rovfugl. Den ligner dog ikke nogen af de �vrige rovfugle, og har ogs� sin egen kategoriseringsfamilie.rnrnSekret�rfuglen har en karakteristisk top, lange ben, korte t�er og en meget lang hale. Den er den st�rste af rovfuglene med en h�jde p� op til 1,2 meter. Dens vingefang n�r ud p� imponerende 2 meter.rnrnDen overvejende del af tiden g�r den p� jorden, men det store vingefang g�r den ogs� til en god sv�ver.

Latinsk navn plus lidt mere


Hvidrygget grib

Hvidrygget grib (Gyps africanus) lever i den sydlige del af Afrika. De er en del af en familie p� 14 arter af gribbe.rnrnDe lever prim�rt af �dsler, ofte rester af de store kattes m�ltider.


Spider-man

Det er snart 40 �r siden Spider-Man blev skabt af amerikaneren Stan Lee. rnDen f�rste historie blev bragt det amerikanske tegneserie Amazing Fantasy nr. 15. Bladet blev udgivet af forlaget Marvel Comics, og Amazing Fantasy nr. 15 var for �vrigt sidste nummer i serien. rnMen Spider-Man var allerede klar i eget serieblad, det f�rste nummer af Amazing Spider-Man udkom f� m�neder senere, i marts 1963 og dermed var starten g�et for et af de mest popul�re super-helteblade nogensinde. rnSpider-Man-bladet har haft mange forskellige forfattere og tegnere gennem tiden, foruden Stan Lee kan n�vnes John Romita sr. der tegnede bladet en �rr�kke, senere overtog hans s�n John Romita jr. En n�rmere gennemgang af alle tegnere og forfattere vil f�lge p� et senere tidspunkt. rnAmazing Spider-Man var i mange �r det eneste blad hvor Spider-Man optr�dte, selv om bladet Marvel Tales (der udkom fra 1964) efterh�nden blev helt overtaget af Spider-Man (men her var tale om reprint fra Amazing Spider-Man bladet). Der var naturligvis ogs� historier hvor Spider-Man bes�gte andre Marvelheltes blade, fx Fantastic Four og Daredevil. rnMarvel Team-Up startede som m�nedsblad i 1972 og her optr�dte Spider-Man fast i hvert nummer sammen med en anden Marvelhelt. Der var tale om afsluttede historier hvorimod historien fra Amazing Spider-Man nr. 1 i princippet fortsatte i det uendelige, selv om man dog havde afslutninger (fx Spider-Man der vandt en kamp mod en superskurk). De efterf�lgende numre fortsatte med at omhandle Spider-Mans omtumlede og ofte kaotiske privatliv som Peter Parker og faktisk har historien om Spider-Man v�ret en evig f�lgeton siden 1962. rnSpider-Man blev mere og mere popul�r, i halvfjerdserne var Spider-Man den popul�reste superhelt fra Marvel Comics, en position som har holdt lige siden og der blev derfor plads til endnu flere Spider-Man titler. Peter Parker, eller The Spectacular Spider-Man, som bladet ogs� blev kendt som, startede i 1976 og nu kunne man alts� finde Spider-Man i 3 m�nedsh�fter samtidig med man kunne l�se reprint i Marvel Tales. rnOp gennem firserne steg Spider-Mans popularitet - han slog Superman som den popul�reste superhelt og efter mange �r med Marvel Team-Up blev en ny titel sendt p� gaden, Web of Spider-Man ude-lukkende med Spider-Man. Senere fulgte endnu en titel, Spider-Man. rnNu begyndte man for alvor at lade historierne k�re p� tv�rs af de 4 m�neds-h�fter. Ofte kunne f�rste del af en historie l�ses i Amazing, 2. del i Peter Parker osv. Historien blev meget lange og temmelig komplicerede, man kunne ikke bare lige springe et nummer over - og nye l�sere kunne have vanskeligt ved at f�lge med.rnTil slut besluttede man at stoppe op - stoppe alle blade og begynde p� en frisk. I sommeren 1998 lukkede alle Spider-Man titlerne i USA for at give plads til nye blade. rnChapter One var en mini-serie p� 12 numre, hvor Spider-Mans historie blev genfortalt dog helt opdateret til et halvfemsermilj�. Der blev sendt nye udgaver p� gaden af Amazing Spider-Man og Peter Parker, begge titler begyndte p� en frisk med nr. 1 og s� pr�senterede man en ny titel, Webspinners.rnNy start hvor nye l�sere havde en chance for at v�re med, gamle trofaste fans var knap s� glade, men et faktum var at Spider-Man igen stormede frem salgsm�ssigt. rnI Danmark blev han til Edderkoppen


Konge�rn

(Aquila chrysaetos) jager normalt t�t p� jorden, hvor den skr�mmer sit bytte op. Byttet er typisk kaniner, harer og h�nsefugle men ogs� egern og �dsler indg�r i menuen hvis muligheden byder sig.rnrnKonge�rnen kan i Danmark ses hvis man er heldig i omr�det n�r Lille Vildmose i Jylland.

kongeoern ved lille vildmose


Natugle

Natugle (Strix aluco) har en l�ngde p� 37-39 centimeter og et vingefang p� 94-104 centimeter. rnrnNatuglen er en mellemstor ugle med helt sorte �jne. Farven varierer fra gr�lig til r�dbrun. I Danmark er den r�dbrune den mest udbredte. Generelt er natuglen i Danmark en ret almindelig ynglestandfugl.rnrnDe har et fantastisk godt syn, som de bruger til at f� �je p� deres bytte.rnrnNatuglen lever af sm� gnavere, men tager ogs� fugle, pindsvin, orme og insekter.

Lidt ekstra om farve/Danmark/kost.


Spurveh�g

Spurveh�g (Accipiter nisus).rnrnSom hos de fleste �vrige rovfugle er spurveh�ghunnen st�rre end hannen. Hunnen kan bliver op til cirka 38 centimeter fra hoved til hale, mens hannen bliver cirka 28 centimeter.rnrnSpurveh�gen har korte afrundede vinger og en lang hale. Vingerne har et hurtigt vingeslag, og dette g�r det muligt for spurveh�gen at sl� hurtigt ned p� sit bytte. Benene er lange og tynde og uden fjer. T�er og kl�er er ligeledes lange og bruges til at gribe om byttets krop.

info om benene tilf�jet


Vandrefalk

Vandrefalk (Falco peregrinus) er en af verdens hurtigste fugle. Under et styrtdyk kan den n� en fart p� op til 224 km/t. P� grund af den h�je fart er vandrefalken det mest foretrukne valg blandt falkonerer.rnrnFuglen har pilformede vinger, hvis design ogs� er blevet anvendt af flykonstrukt�rer for at �ge kampflys hastighed.rnrnVandrefalken var igennem 1960'erne og 1970'erne i st�rkt tilbagegang i Skandinavien. Milj�gifte var den store synder, da de �delagde fuglenes frugtbarhed. Efterh�nden som der er kommet mere styr p� brugen af milj�gifte generelt, men is�r i landbruget, er der de senere �r set vandrefalke p� tr�k i et stadig st�rre antal i Danmark p� deres vej mod Norge og Sverige.rnrnVandrefalken er udbredt overalt i verden, og der findes mere end 18 underarter.

underarter


Edderkoppen

I juni 1967 udkom det f�rste danske blad. Dengang ville man helst fordanske udenlandske navne, s� Spider-Man blev til Edderkoppen. rnDet f�rste Edderkoppen-blad udkom p� forlaget I.K., og det var et noget tyndt blad, kun 28 sider og i sort/hvid. �n historie pr. nummer - en historie var p� 22 sider. Resten af bladet var fyld-materiale. rnUndervejs udvidede man til 52 sider og to historier pr nummer, men Edderkoppen slog ikke igennem i f�rste omgang, konkurrenterne Superman og Batman var begge 14-dagsblade men det m�nedlige Edderkoppen m�tte lukke i marts 1969.rnI 1973 pr�vede I.K., der nu var blevet til Williams forlag endnu engang. 36 sider og for f�rste gang i farver. Man kastede sig ind midt i en historie (som tidligere n�vnt var Marvels historier ofte fortsatte) og nye l�sere havde ikke den store chance for at f�lge med. At bladet samtidig var trykt med r�d-somme farver gjorde ikke sagen bedre, Edder-koppens r�de dragt var i indholdet n�rmere lyser�d. Resultatet var da ogs� at bladet m�tte lukke efter 13 numre. rnNy udgiver, Winthers forlag, fors�gte i 1978. Der er sj�ldent lavet s� meget rod i kronologien som i Winthers dage, det nye Edderkoppen var ellers det tykkeste, 52 sider og historierne i USA var nu nede p� 17 sider s� der blev plads til 3 amerikanske numre i �t dansk (senere blev det som bekendt igen 22 siders historie i amerikanske h�fter, resten af bladet er for �vrigt annoncer). rnUdover rodet var udsalgsprisen p� bladet meget h�j - en prisneds�ttelse senere p� �ret hjalp ikke og efter kun 10 numre blev Edderkoppen endnu engang lukket. Det var nu ogs� sl�je tider for Superman og Batman. Batman lukkede ogs� i 1978 og Superman var m�nedsblad. rnPludselig i august m�ned 1980 kunne man k�be Edderkoppen nr. 13. rnLige siden blev nr. 11-12 yderst efterspurgte hos samlere, for Winthers forlag, der igen var udgiver, havde lige glemt at man var stoppet med nr. 10 i 1978. rnKronologien var fortsat h�bl�s. F�rst k�rte man en lang r�kke historier fra Amazing Spider-Man - dern�st fra Peter Parker. At der var en kronologisk sammenh�ng mellem de to titler generede ikke Winthers, s� i �t nummer kunne man l�se at den Sort Kat overlevede mens man et halv �r senere kunne l�se hun d�de. rnTrods forvirringen bed Edderkoppen sig fast og fik endda f�lgeskab af andre Marvel-blade, bl.a.Hulk og De Fantatiske 4.rnI l�bet af 1984 blev rettighederne til Edderkoppen overtaget af en anden udgiver. Interpresse udgav sit f�rste Edderkoppen 5. oktober 1984, og det var ikke nr. 63 (Winthers sidste var nr, 62), ej heller nr. 1 - n�h... der stod 10/1984 p� forsiden. Senere talte man numrene sammen og regnede 10/84 for nr. 1. Som noget nyt skabte man en udgivelses-r�kke der hed Marvel-klubben, hvor man kunne l�se artikler om Marvel og pludselig blev der skabt en sammenh�ng mellem bladene, Edderkoppen, Hulk og det nye Projekt X. En r�kke tykke sort/ hvid blade trykte nogle af de mest epokeg�rende Marvelhistorier og pludselig kunne man f� et indtryk af Marveluniverset og forst� hvad det hele gik ud p�. Der kom brevkasse i bladet hvor man kunne skrive og stille sp�rgsm�l til oraklet Marvel-Morten, der kom konkurrencer og selv om Marvel-blade kom og gik (og man pr�vede mange forskellige titler gennem �rene) var Edderkoppen det stabile element hver m�ned - man fik endda mulighed for at k�be s�rudgaver, Edderkoppen sommerspecial, Edderkoppen Klassiker og Edderkoppen Special og Edderkoppen Ekstra. I 1991 droppede de dog Marvel-klubben som havde tjent sit form�l og bladene fik en mere selvst�ndig profil og egen abonnements-form og Edderkoppen voksende sig til det st�rste actionblad i Danmark - man overvejede ogs� at s�tte udgivelsesfrekvensen i vejret og til sidst blev det da ogs� til 13 numre �rligt - og et fast sideantal p� 68 sider. I 1992 havde man 25 �rs udgivelses-jubil�um for Marvel i Danmark og inviterede Stan Lee, Edderkoppens far til Danmark. Senere fik bladet meget gavn af den nye tegnefilmserie Spider-Man, der med stor succes blev vist p� TV2. Der kom leget�j med Spider.Man og pludselig begyndte man l�sere at kende Edderkoppen som Spider-Man - og man begyndte s� sm�t at overveje om man skulle omd�be bladet til Spider-Man.rnI juli 1997 blev alle Interpresses tegneserieblade overtaget af Egmont Serieforlaget. S� Edder-koppen, Marvel-Morten og Edderkoppens redakt�r, Michael G. Nielsen havnede nu i Vognmagergade hvor Serieforlaget holder til. Forlagsskriftet bet�d ikke det store, man fortsatte som hidtil og undervejs fik de da udsendt nogle s�rh�fter. Der var fx Edder-koppen nr. 0, bladet som det kunne have set ud "hvis nu" Edderkoppen var blevet udgivet af Interpresse i 1967 i stedet for forlaget I.K. Eller �ret efter, i 1998, udgav de s� Edderkoppen nr. 11 og 12 fra 1978 som manglede fra Winthers forlag. Det var i efter�ret 1997 at man f�rste gang h�rte rygterne om en st�rre �ndring af Spider-Man i USA og i for�ret 1998 stod det nogenlunde klart hvordan det ville blive i USA. for�ret og sommeren 1998 overvejede de meget n�je hvad det ville komme til at betyde for det danske Edderkoppen. Og da man l� historiem�ssigt et par �r bagefter amerikanerne, s� man kunne have fortsat nogen tid uden �ndringer, men det faktum at flere og flere at l�serne kaldte serien for Spider-Man og at man samtidig nu havde muligheden for at starte p� en frisk afgjorde sagen. Man besluttede at indhente amerikanerne og lancere Spider-Man nr. 1 i juli m�ned 1999. S�dan blev det. Den f�rste halvdel af 1999 blev brugt til at f� udgivet det materiale vi dansker manglede, det blev udsendt udvidede numre af Edderkoppen og de tog ogs� Mega-Marvel i brug for at f� udsendt det hele, de udgav to numre af Mega-Marvel kun med Edderkoppen - det ene nummer var p� 212 sider og s�ledes Danmark-historiens tykkeste tegneserieh�fte. Den 17. juni 1999 udkom Edderkoppen nr. 179 samt Edder-koppen: Sidste Kapitel og den 1. juli 1999 udkom s� Spider-Man nr. 1. De f�rste numre trykte de Chapter One mini-serien og siden har man taget materiale fra Amazing Spider-Man og Peter Parker.


DareDevil

D�MONEN. Startede i 1963 og har v�ret i gang siden. I USA hedder han Daredevil og siden 1999 har det ogs� v�ret hans navn i Danmark. Daredevil har sit eget blad i USA. F�rste nummer udkom i 1964.


Hulk

Hulk er en gr�n tegneseriefigur med overnaturlige kr�fter, som ogs� har et alter ego. Er i b�de Danmark og USA kendt som Hulk.rnF�rste blad udkom s� tidligt som 1962, men efter kun 6 numre lukkede bladet. Siden kunne man f�lge korte Hulk-historier i Tales to Astonish, et blad som fra nr. 102 skiftede navn til Hulk.

Uddybende beskrivelse


Projekt X

I Danmark blev serien pr�senteret som X-M�ndene, derefter Projekt X for endelig at f� sin amerikanske titel X-Men fra og med dansk udgave nr. 87.rnStartede i 1963 og har v�ret i gang siden. Uncanny X-Men var ikke den store succes i starten, s� fra nr. 67-93 bestod bladet udelukkende af genoptryk. Men fra nr. 94 blev serien frisket op og slog for alvor an.rnSiden har der v�ret et hav af X-Men titler p� amerikansk.


Centralbestyrer

F�r telefonnettet blev automatiseret var der et stort antal manuelle telefoncentraler af forskellig st�rrelse. De store centraler i byerne blev betjent af telefonister (f�rst kaldet "ekspeditricer", derefter "telefonistinder"), ansatte ved den p�g�ldende telefonadministration.rnrnP� landet var centralerne mindre, og de fleste var "bortforpagtede": Centralbordet (-bordene) var placeret i centralbestyrerens bolig, og den var ham/hende som, bist�et af sin husstand, betjente centralen.rnrnN�r Ordbog over det danske sprog oplyser at Centralbestyrer betyder "leder af en telefoncentral", har man ikke f�et fat p� det v�sentlige i ordets betydning.

selv-edit


Plaid

Rejset�ppe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plamase

Plet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plan

J�vn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Planere

J�vne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Planet

en:Planet eo:Planedo es:Planeta fr:Plan�te nl:Planeet pl:Planeta sv:PlanetrnrnEn planet er en temmelig stor samlet masse, der evt. kredser omkring en stjerne, og som ikke producerer nok fusionsenergi til selv at udsende lys. Omkring en planet kan der ofte kredse en eller flere m�ner. Indtil for nylig kendte man kun til ni planeter, allesammen i vores eget solsystem. Ved udgangen af �r 2002 kendte man til over 100 planeter der kredser omkring stjerner i andre solsystemer.rnrnDe ni planeter i vores solsystem er (startende t�ttest p� solen):rn*Merkurrn*Venusrn*Jordenrn*Marsrn*Jupiterrn*Saturnrn*Uranusrn*Neptunrn*Plutornrn==Relaterede artikler==rn*atmosf�rern*drabantrn*kometrn*meteorrn*m�nern*m�nenrn*satellitrn*solenrn*solpletrn*solsystemrn*solvindenrn*tidevandrnrn==Se ogs�==rn*asteroidern*galaksern*himmelrn*himmellegemern*hvid dv�rg (stjerne type/stadie)rn*ildkuglern*Kuiper-b�ltetrn*kvarkstjernern*meteoroidern*neutronstjernern*Oort-skyenrn*pulsarrn*r�d k�mpe (stjerne type/stadie)rn*sm�planetrn*sort hulrn*supernova (stjerne type/stadie)rn*stjernern*stjernehobrn*stjernet�gernrn==Eksterne adresser med dansk indhold==rn*Ing 13/10/2000: Vandrende planeter fundet i universet rn*DR: Universet fra A-Z - Pluto og kometernern*AstronomiNET, Guide til Solsystemet: Tryk p� det himmellegeme du �nsker information om, AstronomiNET hovedadressern*P� dansk: The Nine Planets Glossaryrnrn==Eksterne adresser==rn*Google: Extrasolar Planets

Kvark stjerne -> Kvarkstjerne


Planet-System

Stjernekreds.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plantage

Plantning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plantehormon

Plantehormoner er forbindelser som produceres i en bestemt del af planten for derefter at transporteres til en anden del af planten hvor en eller anden fysiologisk respons udl�ses. Plantehormoner virker ligesom hormoner hos dyr, via receptorer p� cellernes yderside hvor bindingen af hormonet til receptoren udl�ser en effekt, ofte via second messengers. Plantehormoner er dog ikke s� specifikke som hormoner hos dyr, idet plantehormoner af forskellig type kan udvirke samme effekt. Ydermere kan et plantehormon i en koncentration have en stimulerende effekt medens det i en anden koncentration kan have en h�mmende effekt.rnAuxin (IAA, indoleddikesyre) produceres i skudspidsen og er medvirkende til skudenes drejning mod lyset, idet auxinerne produceres p� skyggesiden og f�rer til at cellene i den side af skudet der vender v�k fra lyset str�kker sig hvorved skudspidsen bev�ger sig mod lyset. Auxin produceret af fr� er i stand til at f� frugtknuden til at vokse, auxiner p�f�rt ikke-befrugtede blomster f�rer til v�kst af frugtknuden, der dannes derved fr�l�se frugter, dette har v�ret anvendt til at producere fr�l�se tomater. Syntetiske forbindelser med auxin-lignende effekt anvendes som plantehormoner (roddannerhormon, naphtaleneddikesyre) eller som herbicider (2,4-D og 2,4,5-T). Auxinerne biosyntetiseres ud fra aminosyren tryptophan.rnGibberellinerne er en gruppe af plantehormoner som syntetiseres ud fra isopren. Der kendes ca 80 gibberelliner, mange af dem er dog kun intermediater i biosyntesen af aktivstofferne. Gibberelliner fremmer st�ngelforl�ngelsen, dv�rgplanter der behandles med gibberelliner udvikler sig normalt, gibberelliner anvendes ogs� til at g�re frugter st�rre fx druer. Endvidere stimulerer de blomstring og fr�spiring idet de inducerer enzymet a -amylase der nedbryder stivelsen i endospermen til glucose som udnyttes af fr�kimet.rnCytokinerne fremmer celledelingen og inducerer celler til at modnes for at danne organer. Cytokinerne er n�dvendige i plantecellekulturer idet cellerne ikke vil dele sig og vokse uden at de er tilstede. Cytokinerne indg�r i en vekselvirkning med auxiner i plantecellekulturer p� den m�de at et lavt forhold mellem auxin of cytokinin medf�rer skuddannelse medens det modsatte medf�rer roddannelse. Cytokinerne h�mmer �ldningen af plantedele idet cytokinerne produceres i r�dderne, hvis en st�ngel sk�res af visner den hurtigt, denne proces kan h�mmes ved at behandle den afsk�rne plantedel med cytokiner.rnEthylen er en gasart der stimulerer frugtmodning og som selv produceres af modne frugter, dvs. der opst�r en selvforst�rkende effekt hvor et modent �ble er i stand til at inducere modningen af andre �bler. Ethylen anvendes ogs� ved modning af bananer idet disse plukkes gr�nne inden de afskibes, ved ankomsten behandles de med ethylen som inducerer modningen inden de er klar til salg. Planter som p�virkes mekanisk (fx vind, regn, dyr, biologer osv.) producerer ethylen som �ndrer plantedelenes v�kstm�de s� de blivere kortere og mere robuste end de ville v�re i fx et drivhus eller i en vindueskarm.rnAbscisinsyre fremmer hviletilstanden hos fr� og knopper. Abscisinsyre er et stresshormon som produceres n�r planter uds�ttes for stress fx t�rke, h�je saltkoncentrationer eller frost. Ved t�rke f�r abscisinsyre bladenes spalte�bninger til at lukke sig hvorved vandtabet mindskes. Mange fr� har en h�j koncentration af abscisinsyre i v�vene og er derfor ude af stand til at spire f�r abscisinsyren er vasket ud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plasmid

Et lille stykke cirkul�rt DNA som kan kopiere sig selv (selvreplikerende). Et plasmid kan for eksempel indeholde gener for antibiotikaresistens. Har en bakteriecelle dette plasmid er bakterien resistent. Bakterien kan kopiere og overf�re plasmiddet til andre bakterier s� de ogs� bliver antibiotikaresistente.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plastisk

Formklar, formbar (pl. ler).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plateau

H�jslette, h�jflade.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Platform

1. I computerterminologi en bestemt type styresystem k�rende p� en bestemt type maskiner. Nogle gange blot en bestemt type maskiner. Et eksempel p� en platform kan v�re Linux p� Alpha-processorer.rn2. Forh�jning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plausibel

Rimelig, antagelig, trolig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plaza de Acho

Tyref�gterarena i Lima i Peru. Arenaen er den �ldste i hele Amerika (b�de nord og syd), og har eksisteret siden det 16. �rhundrede.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plebejer

Sm�mand, P�belsj�l.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plebs

P�bel, "Hoben".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plenar

Fuldtallig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pleonasme

Ordfyld, Fyldekalk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pliss�

Fold, L�g.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plotosus anguillaris

En halv meter lang syd�stasiatisk malle, som hovedsagligt lever i saltvand p� koralrev. Den har giftpigge i ryggen og brystfinnerne. Blot et enkelt stik kan dr�be et menneske. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pluralis

Flertal.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Plus

Fordel, Forspring, og.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pluskvamperfektum

F�rdatid.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pluto

(Planet)en:Plutoeo:Plutononl:Plutopl:Pluton (planeta)pt:Plut�osv:PlutornrnPlaneten Pluto er opkaldt efter den romerske gud for d�dsriget, Hades i den gr�ske mytologi. rnrn==Eksterne adresser med dansk indhold==rn*Plutorn*Pluto en planet?rnrn==Eksterne adresser==rn*kilde Lexopenrn*Google: Pluto


Pluton

Rigdommens gud i gr�sk mytologi.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pl�dere

Tale, ivre for.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pneumatisk

Luft-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Po

Norditaliensk flod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Podagra

Fodgigt, fodv�rk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pogrom

Myrderi, j�deforf�lgelse, j�dejagt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pointere

Fremh�ve, understrege.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Poire

Fransk for p�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Poisson

Fransk for fisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pokal

Stort prydb�ger p� fod givet som pr�mie.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Polemik

(Penne-) strid, -fejde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Polemisere

Strides, g�re Indvendinger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Polenta

Polenta er en tyk majsgr�d, som spises varm med reven parmesanost. Den serveres sammen med k�dretter i Piemonte og Lombardia. rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Police

Forsikringsbrev.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Polisk

Sk�lmsk, gavtyveagtig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Politur

(tit) Glans, Affiling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pollo arrosto

Italiensk for stegt h�ne (kylling).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pollo guarnito

Italiensk for kylling med gr�nsager.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Polstre

Udstoppe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Polt

Ungsvin med en levende v�gt indtil cirka 70 kilogram.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Polychoke

Mundingsstykke, der ved en skruebev�gelse kan �ndre mundingens diameter og dermed trangboringsgraden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Polydipsi

Polydipsi er indtagelse af overdrevne m�ngder v�ske og ikke n�dvendigvis alkohol.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Polygam

Binding mellem en han og flere hunner (polygyni) eller mellem en hun og flere hanner (polyandri).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Polygami

Flergifte, Flerkoneri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Polygon

Polygon betyder mangekant og er en f�llesbetegnelse for todimensionale figurer med mange sider.rnDe enkelte polygoner har deres egne navne.rnHer er nogle af dem.rnrn Trigon trekantrn Tetragon firkantrn Pentagon femkantrn Heksagon sekskantrn Heptagon syvkantrn Oktagon ottekantrn Novegon nikantrn Dekagon tikantrnrn kvinkvagon halvtredskant

edit


Polyteisme

Flerguderi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pomade

H�r-, Hud-salve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pomme

Fransk for �ble.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pomme de terre

Fransk for kartoffel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

kartoffel


Pommes frites

Fransk for friturestegte kartoffelbj�lker.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pomona

Frugternes gudinde i romersk mytologi.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pompeji

(staves sommetider Pompei eller Pompeii) var en romersk by.rnrnByerne Pompeji og Herculaneum blev begravet ved vulkanen Vesuvs udbrud i �r 79 e.Kr.

Pompeji


Pomp�s

Storladen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ponton

Flydeb�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pontonbro

B�debro, Fl�debro.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Popularisere

G�re folkelig, letfattelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Popularitet

Folkeyndest.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Popul�r

Folkelig; folkeyndet, letfattelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Porc

Fransk for svinek�d.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Porgy og Bess

Opera af Gershwin, komponeret 1935. Handlingen udspiller sig i USA, i det 20. �rhundrede.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Port Darwin

Australsk by.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Portefeuille

1. Brevtaske.rn2. Embedsbrev.rn3. Ministerkald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Portemonn�

(Penge)pung.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Portiere

D�r(for)h�ng.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Portion

(tit) Del.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Porto Alegre

Brasiliansk by.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Portugal

I perioden 1910-1925 havde Portugal 40 forskellige regeringer samt 18 revolutioner og kupfors�g. Landet har Europas vestligste punkt Kap Roca.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fjernet den seneste redigering lavet af Jan Pedersen


Poseidon

Havets gud i gr�sk mytologi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Posere

G�re sig til, skabe sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Position

Stilling, Post, Stade.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Positiv

Grundform.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Positur

Stilling, Holdning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Possement

Possement er borter, snore, kvaster og lignende til pynt p� m�bler, uniformer og kasketter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Post

Det sted, en j�ger bliver placeret under jagt, og hvorfra vildtet efterf�lgende m� skydes.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Post festum

Bagefter, forsinket.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Postere

S�tte, stille, stede.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Posthumus

Et barn, som er f�dt efter faderens d�d. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Postludium

Efterspil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Postulat

P�stand, P�hit.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Potage

Fransk for legeret suppe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Potageske

Suppeske, �seske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Potensere

Styrke, h�jstemme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Potentat

Magthaver, Fyrste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Potpourri

1. Krydderduft.rn2. Blanding; Duftkrukke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Poularde

Fransk for opfedet h�ne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Poulet

Fransk for kylling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Poussere

Drive frem, opstramme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prag

By i Tjekkiet, Universitet grundlagt 1348.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Praktisere

Virke, ud�ve; udf�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Praksis

Ud�velse, Brug, Handling. L�gevirksomhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prek�r

Mislig, utryg.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prelle

St�ende hund, der ukontrolleret l�ber efter vildt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Premi�re

F�rsteopf�relse, F�rstespil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Present

Gave, Sk�nk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pressant

Presserende, magtp�liggende, uops�ttelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prestige

Anseelse, Ry.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prikken over i'et

Prikken over i'et g�r igen i flere sprog og stammer m�ske fra fransk i 11. �rhundrede, da prikken blev indf�rt. Over det gr�ske bogstav iota (ι) og over det latinske I fandtes prikken ikke. Den blev fuldst�ndigg�relsen af i'et, fordi den forhindrede at bogstavet forveksledes med andre. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prima

Latinsk fremmedord. F�rsterangs, -klasses; F�rste-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Primitiv

Oprindelig, tarvelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prim�r

F�rsteh�nds Grund-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Princeton-universitetet

Amerikansk universitet grundlagt i 1746.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Princip

Grunds�tning, Ledetanke, Linie.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Principal

Arbejdsgiver, Husbond.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Principiel

Afg�rende, tilgrundliggende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prins Baudouin

Belgisk regent 1950-1951.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prins Charles

Belgisk regent 1944-1950.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

links


Prinsens Livregiment

Prinsens Livregiments motto er "Gloria finis", som betyder: "�ren er m�let".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prinsesse Alexandra

Gift med prins Joachim. Fik den 28.august 1999 en dreng. Prinsesse Alexandra er �resmedlem af K�benhavn Zontaklub I, honor�rt medlem af Dansk Primula Klub, samt �respr�sident for UNICEF Danmark. Desuden er prinsessen blandt andet protektor for Radiopigekortet, Dansk Landsforening for Laryngectomerede og Kniplings-Festivallen i T�nder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prinsesse Alexandra Zu Sayn Wittgenstein

Datter af Prinsesse Benedikte og prins Richard af Berleburg. Blev i 1998 gift p� Gr�sten Slot.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prioritere

L�ntegne, skylds�tte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Privilegium

Forret, S�rret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prix �Femina�

Fransk litteraturpris uddelt �rligt siden 1904 med en �rlig prissum p� 5.000 francs.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pro anno

�rligt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pro et contra

For og imod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Probat

Pr�vet, god.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Probere

Pr�ve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Problem

Opgave, Sp�rgsm�l.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Problematisk

Tvivlsom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Procedere

F�re (en Sag), lovtr�ttes.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Procedure

Sagf�rsel, Rettergang.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Proces

S�gsm�l, Retstr�tte; (kem.)Oms�tning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Procession

Optog, Kirketog.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Producere

Avle, fremstille, frembringe, tilvirke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Produkt

Frembringelse, V�rk, Frugt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Produktiv

Skabende, frembringende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Produktivitet

Ydeevne, skaberkraft.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Profan

Verdslig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Profanere

Vanhellige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Profession

Fag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Professionel

Faglig, erhvervs-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Profit

Udbytte, vinding, fordel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Progressiv

Tiltagende, gradstigende; fremskridtsvenlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Projekt

Plan, Forslag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Projektil

Kugle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Projekt�r

Lyskaster.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Proklamation

Kundg�relse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prokura

Fuldmagt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prokurator

(gammeldags eller neds�ttende:) Sagf�rer, advokat.

mere


Prokurist

Fuldm�gtig, indehaver af prokura.

mere


Prolog

Forord, Fortale.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prolongere

Forl�nge, give l�ngere varighed.

mere


Prominent

Fremragende, kendt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prompte

Rask, omg�ende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Stedord

eo:pronomo es:pronombrernrnStedord (latin: pronomen) er en ordklasse i det danske sprog.rnrnStedord opdeles traditionelt i et antal undergrupper:rn* Personlige stedord: [jeg, du, han, hun, den, det, vi, I, de/De]rn** B�jes efter fald: ( n�vnefald | genstandsfald | ejefald )rn* Ejestedord: [min, mit, mine, din, vores, jeres]rn** B�jes efter k�n/tal: ( f�llesk�n | intetk�n | flertal )rn*Henf�rende stedord: [der, som, hvilken, hvad]rn*P�pegende stedord: [den, denne, disse, begge, samme]rn*Gensidige stedord: [hinanden, hverandre]rn*Ubestemte stedord: [man, ingen, nogen, nogle, hver]rn*Sp�rgende stedord: [hvem, hvad, hvis, hvilken]rn*Tilbagevisende stedord: [sin, sit, sine, sig]

en: eo: es:


Proponent

Forslagsstiller.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Proportional

Forholdsm�ssig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Proportioneret

(vel-), m�leret, med gode Forhold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Proposition

Forslag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prosaisk

Ubunden (Stil), t�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prosaist

Fort�ller.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prosciutto

Italiensk for skinke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Proselyt

Nyomvendt, Tilh�nger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prospekt

1. Skue, Udsyn.rn2. Overslag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prostituere

Prisgive.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Prostituere sig

Blotte sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Protegere

Hj�lpe frem, foretr�kke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Protein

Cellens byggesten, der findes to hovedgrupper: De strukturelle proteiner, der fungerer som "mursten". Muskelfibre er blandt andet bygget op af strukturelle proteiner. Den anden gruppe proteiner styrer/deltager i organismens biologiske processer. Blandt disse proteiner udg�r enzymer en stor gruppe. Enzymer er ansvarlige for, at cellens kemiske processer forl�ber effektivt. Proteiner udg�r den fundamentale del af de levende celler, og hvis et protein af den ene eller den anden grund er beskadiget eller slet ikke dannes, g�r det ud over den enkelte celles funktion.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

tilfoejet link


Protektion

V�rn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Protektionisme

Toldv�rn.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Protest

Indsigelse, Genm�le.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Protokollere

Indf�re, bogf�ste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Protoplasma

Urslim.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Provenu

Udbytte, Vinding.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Proviant

Levnedsmidler, F�ring, Rejsekost (Niste).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Provisorisk

Midlertidig, forel�big.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Provokation

Ud�skning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�cedens

Fortilf�lde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�cessionen

Jordens rotationsakse drejer langsomt omkring ekliptikas pol. Dette for�rsager, at himmelpolen i l�bet af 25.800 �r beskriver en cirkel rundt om ekliptikas pol p� 23,5�. En effekt af dette er, at Nordstjernen ikke var nordstjerne, da egypterne byggede pyramiderne for ca. 5.000 �r siden, og at den helle ikke vil v�re nordstjerne engang i fremtiden. Alle stjernepositioner �ndres langsomt pga. pr�cessionen, og det er derfor n�dvenidigt at henf�re positionerne i stjernekatalogerne til et bestemt �r.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�cis

Punktlig, n�jagtig, n�je.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�gnant

St�rk, klar, rammende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�limin�r

Forel�big.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�ludium

Forspil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�mie

1. Pris.rn2. Afgift.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�miere

Prisl�nne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�mis

Foruds�tning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�position

Forholdsord.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�rogativ

Forrettighed, S�rh�vd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�sens

Nutid.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�sent

N�rv�rende, rede.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�sentere

Forestille, fremf�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�st

Den 28. april 1948 ordinerede biskop Hans �llgaard de f�rste tre kvinder som pr�ster. Johanne Sandersen kom til Nr. Alslev p� Falster, Edith Brenneche Petersen r�g til N�rre �by p� Fyn og Ruth Vermehren blev pr�st ved kvindef�ngslet i Horser�d. Ordinationen foregik i Sankt Knuds Kirke i Odense.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�stere

Yde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�tendent

Tronkr�ver.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�tendere

Fordre, foregive.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�tenti�s

Fordringsfuld, indbildsk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�ventiv

Forebyggende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�veskydningsstempler

M�rker, der stemples p� b�ssen efter hver pr�veskydning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Sprogligt


Pseudo-

Skin-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pseudocrenilabrus multicolor

Den lille mundruger (det er en fisk), ogs� kaldet Pseudocrenilabrus multicolor, l�gger ca. 50 �g, som hannen derefter befrugter. Efter befrugtningen tager den lille strik �ggene op i munden. Alt efter temperaturen kl�kkes �ggene ca. 10 dage efter. I starten lukker hunnen kun ungerne ud i ganske korte perioder, ligesom for at v�nne dem til tilv�relsens barske realiteter. Til sidst f�r de lov til at v�re ude hele tiden. Ogs� om natten. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pseudonym

Navneskjul, Pennavn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Psyke

Sj�l; Sindsart.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Psykiater

Sindssygel�ge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Psykisk

Sj�lelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Psykolog

Sj�le-, Menneskekender.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Psykose

Sindssyge, sygelig Higen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ptah

Memfis' bygud (�gypten).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Publikation

Udgivelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pueblo

En mexicansk landsby.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pueril

Barnagtig, barnlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pulitzerprisen

Amerikansk litteraturpris uddelt �rligt siden 1925 med fem priser p� hver 500 dollars. Uddeles af Columbia Universitet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Purisme

Sprogrensning, M�lv�rn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


P�rschjagt

Listejagt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


P�dagog

Opdrager.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


P�dagogik

Opdragelsesl�re -kunst. Opdragelse eller undervisning.rnSom opdragelse er p�dagogikkens opgave at forme og udvikle individer til at kunne fungere tilfredsstillende for samfundet. P�dagogik som opdragelse udfolder sig i dag f�rst og fremmest i daginstitutioner og uddannelsesinstitutioner.rnrnSom opdragelse er p�dagogikkens opgave at:rn1) socialisere individerrnrnSom undervisning er p�dagogikkens opgave at: rn1) kvalificere til at kunne varetage arbejdsopgaver i samfundetrn2) allokere/ fordele individer i samfundetrn3) selektere/ udv�lge individer til bestemte positioner i samfundetrnrnP�dagogik kan opdeles i p�dagogisk virksomhed og i p�dagogisk arbejde.rnI p�dagogisk virksomhed er det bevidst, at der p�f�res barnet eller en anden en bestemt forst�else af verden, til forskel fra p�dagogisk arbejde, hvor p�f�ringen af forst�else er indirekte og skjult. rnrnDen p�dagogiske virksomhed kan v�re af f�lgende 4 variationer:rn-Familial opdragelse: Den opdragelse familien st�r for i den kultur, hvor dette faktisk er overladt prim�rt og n�sten helt til familien. rn-Diffus opdragelse: En p�dagogisk virksomhed der ud�ves af alle opdragne medlemmer, en generel kompetence spredt over alle medlemmer i gruppen. Fx. de voksne bestemmer fordi de er voksne. rn-Klassem�ssig opdragelse: Her kunne det dreje sig om foreningers, partiers, subkulturers eller religi�se gruppers opdragelse.rn-Institutionsopdragelse: Den p�dagogiske virksomhed varetaget af agenter udpeget af f�llesskabet til varetagelse af opdragelsen. P�dagoger, l�rere eller pr�ster evt. indlagt i et ideologisk eller religi�st institutionelt system.rnrnP�dagogisk arbejde er en situationsbestemt aktivitet, den n�rmere definition kommer an p� analyse af en given situation.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


P�lsevogn

P�lsevognen indtog den R�de Plads i Moskva i 1993. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


P�nitense

Bod, Anger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


P�nologi

Studiet af straf.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Q.s.

Forkortelse for det latinske udtryk quantum satis, som svarer til tilstr�kkelig m�ngde.rn#I medicinske termer betegner q.s. en m�ngdeangivelse for inaktivt fyldstof i recepter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quaboos

Sultan i Oman. Kom til magten ved et paladskup i 1970.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Qatar

Officielt navn: Dawlat Qatar (Staten Qatar). Konged�mme ved den Persiske Bugt. Emiren, som er stats- og regeringschef, udn�vner en regering. Der er hverken formelle politiske instituioner eller partier. Emir og regeringschef er sheik Khalifa binHamad Al-Thani (tiltr�dte, da hans f�tter blev afsat, 22. februar 1972).rnAreal p� cirka 11.437 kvadratkilometre. rnQatar var en del af Det Osmanniske Rige fra 1872 til 1914. Dets leder underskrev beskyttelsesaftaler med Storbritannien i 1916 og 1934. Var i denne periode britisk indflydelsesomr�de. Blev selvst�ndigt 1971. Qatar deltog i de allierede styrker mod Saddam Hussins Irak i den anden Golfkrig (1991).rnVigtigste r�vare er olie som har gjort landet til et af de rigeste i verden. I 1989 udgjorde r�olie 91,1% af landets eksport. De vigtigste handelspartnere er Japan, Italien, Storbritannien, USA, Tyskland og Frankrig. St�l- og cementindustrier er opbygget i et fors�g p� erhvervsspredning.rnHovedstaden er Doha (272.000), ar-Rayyani og al-Wakrah er dele af byomr�det omkring Doha.rnLandet er medlem af den Arabiske liga, FN, GCC og OPEC. rnQatar er en lav, gold halv�, der str�kker sig ud i Golfen. Der er ingen floder. H�jeste punkt er p� 73 meter i Dukhan-h�jderne.rnBefolkningsst�rrelsen var i 1991 cirka 456.000.rnLandets sprog er arabisk.rnReligion: wahhabi sunni-islam (officiel; 98%).rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


1992 QB1

1992 QB1 er en Sm�planet i vores Solsystem. Navnet Smiley er blevet forsl�et, men det er allerede anvendt p� et andet objekt. Menes at have en diameter p� omkring 200 kilometer. Opdaget 1992 af de to amerikanske astronomer David Jewitt og Janet Luu.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Qin-staten

Kina samles i 221 f�r Kristus i Qin-staten. Feudalismen afskaffes, og den kinesiske mur opf�res.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Qing-dynastiet

Kinesisk dynasti fra 1644. Overtog magten efter Ming-dynastiet, der bryder sammen efter opr�r og angreb fra manchuerne. Taiping-opr�ret som koster 20 millioner d�de, kues af Qing-dynastiet i 1864.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Qinghai

Provins i Folkerepublikken Kina. Areal p� cirka 721.000 kvadratkilometre. Ved folket�llingen i 1990 blev befolkningstallet opgjort til 4.457.000. Hovedstaden hedder Xining.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Qu Yuan

Kinesisk forfatter. (300-200-tallet f�r Kristus). Qu Yuan var allegori-digter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quadragena

40 dages bods�velse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quadrigamma

Hagekors.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Kvadrofoni

Sterefoni med fire signaler udsendt over fire h�jttalere. Denne lydform giver en mere naturtro og rumlig gengivelse end monofoni og stereofoni.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quai d'Orsay

Gade langs venstre Seinebred i Paris. Hyppigt som betegnelse for det franske udenrigsministerium som ligger ved Quai d'Orsay.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit; link


Quand m�me

Fransk for trods alt, alligevel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quarayaq

Hurtigtl�bende gletsjer (20-24 m om dagen). Gletsjeren f�r tilf�rt is fra den gr�nlandske indlandsis.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Hurtig l�bende -> Hurtigtl�bende ; link til gletsjer


Quarto

For det fjerde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quasi

Som om, foregiven, falsk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

n�sten -> falsk


Quasimodo

Hvides�ndag (f�rste s�ndag efter p�ske).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quatrain

Firliniet strofe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quatricinium

Musikstykke for fire stemmer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quatriduum

Et tidsrum af fire dage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Que faire

�Hvad er der at g�re?�rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quebec

Delstat i Cananda p� cirka 1.540.680 kvadratkilometer. 6,771 millioner indbyggere som hovedsagelig er fransktalende. St�rste by Montreal. Hovedstaden er Quebec. rnrnI 1970'erne og 1980'erne opstod der gnidninger med de �vrige provinser i Canada om det franske sprogs brug og status. I 1982 blev Canadas forfatning �ndret, men Quebec n�gtede at ratificere den.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Henvisninger tilf�jet


Quebracho

H�rde tr�sorter fra flere n�rbesl�gtede sydamerikanske tr�er. Anvendes blandt andet til v�rkt�j, jernbanesveller og bygningst�mmer (is�r under vand). Af barken udvindes garvemidlet q-ekstrakt.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quechua

Sydamerikansk sprog. Inkarigets sprog, som nu tales af cirka 5 millioner indianere, is�r i Ecuador samt i Bolivia og Peru.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Queen Elizabeth

Oceang�ende britiske passagerliner. Det st�rste passagerskib der er s�sat. Skibet har en l�ngde af 314 meter og en bruttoregistertonnage p� 82.998 tons. Skibet l�b af stablen i 1940 og blev brugt som troppetransportskib. Under Cunard Line indgik det i regul�r transatlantisk rutefart i 1946. I 1968 blev skibet taget ud af drift og solgt med henblik p� at blive indrettet til universitet. Skibet blev dog �delagt ved en brand i Hong Kongs havn den 9 .januar 1972.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Queen Mary

Oceang�ende ruteskib.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Queensberry-regler

Bokseregler fra 1867 udarbejdet af den 8. markis af Queensberry. I disse regler omtales polstrede l�derhandsker for f�rste gang i boksehistorien. Queensberry'reglerne ligger til grund for det nuv�rende regels�t indenfor boksningen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Queensland

Stat i Australien. Staten har et areal p� cirka 801.600 kvadratkilometer. Befolkningstallet var i 1991 p� cirka 5.862.000. Hovedstaden er Sydney.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Queretaro

Delstat i Mexico. Areal: 11.449 kvadratkilometer. Ved folket�llingen i 1990 havde delstaten 1.044.000 indbyggere. Hovedstaden hedder Queretaro.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quetta

Hovedby i Baluchestan.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quetzal

Pharomachrus mocinno. En cirka 40 centimeter lang fugl i Mellemamerika. Smaragdgulgr�n med skarlagensr�dt brystparti. Hannen lang hale.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quetzalcoatl

Gud hos aztekerne i Mexico. Fremstilles ofte som fjerkl�dt slange.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Qui s'excuse, s'accuse

�Den, der undskylder sig, anklager sig�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Qui vivra verra

�Den, der lever, f�r at se�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quick-lunch

Hurtig, let frokost.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quickstep

Engelsk for hurtig-trin. Hurtig selskabsdans (hurtig foxtrot) i 4/4 takt. Udbredt i begyndelsen af 1900-tallet i USA.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quidam

En eller andenrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quid pro quo

Forveksling i lystspil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quieto

Roligt, d�mpet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quilte

Udf�re quilting.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quilting

Stukket og vatteret arbejde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quin-dynastiet

Kinesisk dynasti, der blev v�ltet af revolutionen i 1911.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quinquagesima

Fastelavnss�ndag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pentacontagon

Polygon med 50 sider.


Quinquennal

Fem�rig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quinquennium

Fem-�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quintana Roo

Delstat i Mexico. Areal: 50.212 kvadratkilometer. Ved folket�llingen i 1990 var befolkningstallet 494.000. Hovedstaden hedder Chetumal.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quinto

For det femte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quintuplum

Det femdobbelte, femfold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quintus

Den femte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quirinalet

1. En af Roms syv h�je.rn2. Palads p� denne, bygget i 1500-tallet, nu pr�sidentbolig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Quirinus

De fredelige syslers gud i romersk mytologi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quisling

Kollaborator, landsforr�der.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quito

Ecuadors hovedstad. Byen er omgivet af vulkaner og ligger 2.850 meter over havets overflade. Byen har industri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Byen er ... placeret i -> Byen ... ligger


Quiz

(Egentlig g�de). Sp�rgeleg. Hvem-ved-hvad-konkurrence.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quo vadis?

Latin for �Hvor g�r du hen�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quo vadis, Domine

Latin for �Hvor g�r du hen, herre?�. If�lge legenden den flygtende apostel Peters ord, da han i et syn m�der Jesus uden for Rom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quod erat demonstrandum

Latin for �Hvilket skulle bevises�. Slutformel i matematiske beviser. Forkortes QED eller Q.e.d.

omarbejdet


Quodlibet

Potpourri, miskmask.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Quousque tandem

1. Latin for �Hvor l�nge endnu� (skal dette t�les?).rn2. Indledningen til Ciceros f�rste tale mod Catilina. (Hvor l�nge endnu skal du Catilina, misbruge vor t�lmodighed?).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Quran

Andet navn for Koranen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Qutdligssat

Tidligere by p� Disko, Vestgr�nland. Opst�et omkring kulbrud i 1924. Udvindingen afviklet i l�bet af 1960erne. Byen nedlagt 1972.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Qwaqwa

Provins i Sydafrika. Areal p� 655 kvadratkilometer. Ved folket�lling i 1985 blev befolkningen optalt til 182.000. Hovedstaden er Phuthadithaba.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


QWERTY

betegner det mest udbredte layout af bogstaverne p� tastaturer til computer og skrivemaskiner. Navnet QWERTY kommer fra de seks f�rste bogstaver i den �verste r�kker af bogstaver p� tastaturet.rnrnQWERTY layoutet blev patenteret i USA i 1868 af Christopher Sholes. Patentet blev efterf�lgende solgt til Remington som pr�senterede de f�rste skrivemaskiner med dette layout i 1873. Patentet er sidenhen udl�bet.rnrnSe ogs�: DVORAK, QWERTZ

omskrevet


R.O.

Forkortelse for remis ouvert p� telegrammer. St�r for udleveres �bent.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


R.P.

Forkortelse for r�ponse pay�e p� telegrammer.

edit


R&D

Engelsk forkortelse for forskning og udvikling (Research & Developement).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rabarber

Plante med det latinske navn Rheum raponticum. Stammer fra det �stlige Middelhavsomr�de og Lilleasien. Den kendes f�rste gang fra Kina i �r 2700 f�r Kristus.rnrnSt�ngelen af rabarber er en yndet gr�ntsag.


Rabat

1. Nedslag i prisrn2. Strimmel af vejbane mellem k�rebane og gr�ft.rn3. Aflangt havebed.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rabbi

Titel for l�rd j�dern----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen