R

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet R har mange betydninger.rn# 18. bogstav i det danske alfabet.rn# I det kyrilliske alfabet repr�senteres r-lyden af Р. rn# Romertal for 80.rnrn----rnOrd der starter med R:rn*R&Drn*R.O.rn*R.P.rn*Rarn*Rabarberrn*Rabatrn*Rabbirn*Rabbinerrn*Rabbiosorn*Rabiatrn*Rabiesrn*Rabulistrn*Rabundusrn*Racern*Racediskriminationrn*Racerrn*Racismern*Racketrn*Racketeerrn*Radarrn*Raddoppiatorn*Raderern*Raderingrn*Radialrn*Radiationrn*Radiatorrn*Radicerern*Radikalrn*Radikalismern*Radiorn*Radioaktivrn*Radioaktivitetrn*Radiobilrn*Radiofonerern*Radiofonirn*Radiogramrn*Radiologrn*Radiologirn*Radioskopirn*Radiotransmissionrn*Radiumrn*Radiusrn*Radixrn*Radi�rrn*RAFrn*Raffinaderirn*Raffinementrn*Raffinerern*Raffineretrn*Raffineringrn*Rafraichissementrn*Rafraichisseurrn*Raftern*Raggarern*Raglanrn*Ragnarokrn*Ragoutrn*Ragtimern*Raidrn*Raillerern*Raillerirn*Railleurrn*Raisonrn*Raison d'�trern*Rajg�srn*Raketrn*Rakirn*Rakitisrn*Rakitiskrn*Rakkerrn*Raklerern*Rallentandorn*Rallierern*Rallyrn*RAMrn*Ramadanrn*Ramaskrigrn*Ramasserern*Ramificerern*Ramifikationrn*Ramlerrn*Rampern*Ramponerern*Ramsar-konventionenrn*Ramskoppetrn*Ranrn*Ranchrn*Rancherorn*Rancidrn*Ranciditetrn*Rancunern*Randhaglrn*Rangerern*Rangere medrn*Rangeringrn*Rangersrn*Ransonrn*Ranularn*Rapacesrn*Rapacitetrn*Rapaci�srn*Rapidrn*Rapiditetrn*Rapidorn*Rapirrn*Rapmus Andrn*Rappelrn*Rappellerern*Rapportrn*Rapporterern*Rapport�rrn*Rapsodern*Rapsodirn*Rapsodiskrn*Rapsodistrn*Raptatoresrn*Raptusrn*Rarefaktionrn*Raritetrn*Raritetskabinetrn*Rasrn*Raserern*Rasmus Klumprn*Rastepladsrn*Rastrerern*Rasurrn*Ratatoskrn*Ratern*Raterrn*Ratificerern*Ratifikationrn*Ratihaberern*Ratiorn*Ratio finalisrn*Ratio legisrn*Rationrn*Rationalrn*Rationale talrn*Rationaliserern*Rationalismern*Rationalitetrn*Rationelrn*Rationerern*Rationeringrn*Rationesrn*Rattenendorn*Rattraperern*Raucedorn*Ravagern*Ravagerern*Ravelinrn*Raviolorn*Rayonrn*Razzrn*Razziarn*Rcp.rn*Rern*Readerrn*Ready madern*Reagensrn*Reagensglasrn*Reagerern*Reaktansrn*Reaktionrn*Reaktionstidrn*Reaktion�rrn*Reaktiverern*Reaktorrn*Reaktorflyrn*Realrn*Realeksamenrn*Realiarn*Realisabelrn*Realiserern*Realismern*Realismenrn*Realistrn*Realistiskrn*Realiterrn*Realitetrn*Realkommentarrn*Realkreditrn*Reall�nrn*Realpolitikrn*Realregisterrn*Reassumerern*Reassurancern*Reassurerern*Reaumurrn*Rebelrn*Rebellerern*Rebelskrn*Rebonderern*Rebrousserern*Rebusrn*Recambiorn*Recamierrn*Receiverrn*Recensentrn*Recenserern*Recentrn*Recepissern*Recepisserern*Receptrn*Receptarrn*Receptibelrn*Receptibilitetrn*Receptionrn*Receptivrn*Receptorrn*Recepturrn*Recesrn*Recessivrn*Recessusrn*Rechtsrn*Recidivrn*Recifern*Recipern*Recipientrn*Reciprocitetrn*Reciprokrn*Reciprokt pronomenrn*Recirkulationrn*Recitationrn*Recitativrn*Recitatorrn*Reciterern*Reckrn*Recordrn*Recorderrn*Rectascensionrn*Rector magnificusrn*Rectumrn*Recurn*Recurrensrn*Redrn*Red tapern*Redaktionrn*Redaktionelrn*Redakt�rrn*Redanrn*Redemtionrn*Redigerern*Rediskonterern*Redivivusrn*Redoprn*Redoutern*Redressementrn*Reducerern*Reduitrn*Reduktibelrn*Reduktionrn*Reduplicerern*Reduplikationrn*Reedukationrn*Reeksportrn*Reeksporterern*Reelrn*Reelle talrn*Reellitetrn*Reemtionrn*Reengagementrn*Reengagerern*Refaktiern*Refektoriumrn*Referatrn*Refereern*Referencern*Referendumrn*Referentrn*Refillrn*Refinedrn*Reflationrn*Refleksrn*Refleksionrn*Refleksivrn*Refleksologirn*Reflektantrn*Reflekterern*Reflektorrn*Reflektoriskrn*Refluerern*Refluksrn*Reformrn*Reformationrn*Reformatorrn*Reformatoriskrn*Reformerern*Reformismern*Refraktrn*Refraktionrn*Refraktorrn*Refrakt�rrn*Refrangibilitetrn*Refrigerantiarn*Refrigerationrn*Refrigeratorrn*Refrigererern*Refr�nrn*Refugern*Refugiumrn*Refunderern*Refuserern*Refusionrn*Refutationrn*Refuterern*Regalrn*Regalern*Regalementrn*Regalerern*Regalierrn*Regattarn*Regencern*Regencestilrn*Regenerationrn*Regenererern*Regensrn*Regentrn*Regeringrn*Regestarn*Reggaern*Regirn*Regimern*Regimenrn*Regimentrn*Regimentern*Reginarn*Regionrn*Regionalrn*Regionalismern*Regiss�rrn*Registerrn*Registeredrn*Registertonrn*Registrantrn*Registratorrn*Registraturrn*Registrerern*Reglementrn*Reglementariskrn*Reglementeretrn*Regnbue�rredrn*Regnormrn*Regnumrn*Regnum animalern*Regnum coelestern*Regnum mineralern*Regnum terrestrern*Regnum vegetabilern*Regrederern*Regressionrn*Regressivrn*Regrettabelrn*Regretterern*Reguladetrirn*Regulariserern*Regularitetrn*Regulativrn*Regulatorrn*Regulerern*Regul�rrn*Rehabilitationrn*Rehabiliteringrn*Reichsmarkrn*Reificerern*Reimplantationrn*Reimportrn*Reimporterern*Reimpressionrn*Reimprimerern*Reinern*Reine douairierern*Reinkarnationrn*Reinstallerern*ReiserFSrn*Reit.rn*Reiterationrn*Reiterativrn*Reitererern*Rejektrn*Rejektionrn*Rejnfanrn*Rekalcitrantrn*Rekalcitrerern*Rekapitulationrn*Rekapitulerern*Rekapturrn*Reklamationrn*Reklamern*Reklamerern*Reklusionrn*Rekognitionrn*Rekognoscerern*Rekommandationrn*Rekommanderern*Rekommand�rrn*Rekompensationrn*Rekompenserern*Rekonciliabelrn*Rekonciliationrn*Rekoncilierern*Rekonstruerern*Rekonstruktionrn*Rekonvalescensrn*Rekonvalescentrn*Rekonventionrn*Rekordrn*Rekreationrn*Rekrutrn*Rekruterern*Rekrutterern*Rektangelrn*Rektangul�rrn*Rektapapirrn*Rektificerern*Rektifikationrn*Rektilinearrn*Rektorrn*Rektoratrn*Rekuperationrn*Rekuperativrn*Rekupererern*Rekurrendern*Rekurrerern*Rekursrn*Rekusationrn*Rekuserern*Rekviemrn*Rekvirentrn*Rekvirerern*Rekvisitrn*Rekvisitionrn*Rekvisitusrn*Rekvisit�rrn*Rekylrn*Rekylern*Rekylerern*Rekylgev�rrn*Relaisrn*Relaksationrn*Relakserern*Relapsrn*Relapserern*Relaterern*Relationrn*Relativrn*Relativismern*Relativitetrn*Relatoriskrn*Releasern*Relegationrn*Relegerern*Relevansrn*Relevationrn*Relevern*Reliabilitetrn*Reliefrn*Religionrn*Religionsvidenskabrn*Religiosorn*Religi�srn*Religi�sitetrn*Reliktrn*Relikvierrn*Reluitionrn*Reluktansrn*Rel�rn*Remrn*Remanensrn*Remanentrn*Remarkabelrn*Remboursrn*Rembourserern*Remedierern*Remediumrn*Reminderrn*Remingtonrn*Reminiscensrn*Reminiscerern*Remisrn*Remis ouvertrn*Remisern*Remissern*Remissionrn*Remittendarn*Remittentrn*Remitterern*Remitterendern*Remonstrationrn*Remonstrerern*Remontern*Remonterendern*Remotionrn*Removerern*Remplacementrn*Remplacerern*Remunerationrn*Ren granulatusrn*Ren mobilisrn*Renalrn*Rencontrern*Rendantrn*Rendementrn*Rendez-vousrn*Renegatrn*Renegerern*Reniformrn*Renoirrn*Renommeretrn*Renomm�rn*Renoncern*Renoncerern*Renovationrn*Renseignementrn*Rentabelrn*Rentabilitetrn*Rentern*Rentere sigrn*Rentierrn*Renunciationrn*Renuncierern*Renverserern*Ren�ssancern*Ren�ssancenrn*Reoforrn*Reolrn*Reorganisationrn*Reparabelrn*Reparationrn*Reparat�rrn*Reparerern*Reparterern*Repartitionrn*Repatriationrn*Repentrn*Reperkussionrn*Repertoirern*Repeterern*Repetitionrn*Repetitoriumrn*Repetit�rrn*Replantationrn*Replicerern*Replikrn*Reponerern*R�ponse pay�ern*Reportagern*Reposrn*Repositionrn*Repousserern*Repremierern*Repressalierrn*Repressionrn*Repressivrn*Repressiv tolerancern*Reprimandern*Reprimanderern*Reprintrn*Reprisern*Reprobationrn*Reprochern*Reprocherern*Reproducerern*Reproduktionrn*Reproduktivrn*Reproduktiv kloningrn*Repr�sentantrn*Repr�sentationrn*Repr�sentativrn*Repr�senterern*Reptilrn*Republikrn*R�publique Fran�aisern*Repudiationrn*Repudierern*Repugnantrn*Repugnationrn*Repugnerern*Repulsionrn*Repulsivrn*Reputabelrn*Reputationrn*Reraffinerern*Resrn*Res accessoriarn*Res dubiarn*Res mobilisrn*Res publicarn*Res sacr�rn*Researchrn*Reseaurn*Resecerern*Reservatrn*Reservationrn*Reservatis reservandisrn*Reservern*Reserverern*Reserveretrn*Reservistrn*Reservoirrn*Residensrn*Residentrn*Residerende kapellanrn*Residualrn*Residuumrn*Resignationrn*Resignerern*Resin�srn*Resistansrn*Resistensrn*Resisterern*Resistibelrn*Reskontrorn*Reskriberern*Resocialiserern*Resolutrn*Resolutionrn*Resolverern*Resonansrn*Resonerern*Resorbentiarn*Resorberern*Resorptionrn*Respektrn*Respektabelrn*Respektabilitetrn*Respekterern*Respektivrn*Respektivern*Respektu�srn*Respirabelrn*Respirationrn*Respiratorrn*Respirerern*Respitrn*Respondern*Respondentrn*Responderern*Responsabelrn*Responsabilitetrn*Responsoriumrn*Responsumrn*Ressortrn*Ressourcern*Restancern*Restantrn*Restaurantrn*Restaurantiarn*Restaurationrn*Restauratorrn*Restaurerern*Restaureringrn*Resterern*Restituerern*Restitueretrn*Restitutionrn*Restriktionrn*Restriktionsenzymerrn*Restriktivrn*Resultantrn*Resultatrn*Resultere irn*Resum�rn*Resurrektionrn*Resuscitationrn*Retablerern*Retaliationrn*Retardrn*Retardationrn*Retarderern*Retenerern*Retentionrn*Retiariusrn*Reticensrn*Reticentrn*Retikul�rrn*Retiradern*Retirern*Retirerern*Retorrn*Retorikrn*Retoriskrn*Retorkverern*Retorsionrn*Retorsivrn*Retortrn*Retoucherern*Retouch�rrn*Retraktionrn*Retranchementrn*Retrancherern*Retransmissionrn*Retribuerern*Retributionrn*Retrorn*Retroaktionrn*Retrofleksionrn*Retrogradrn*Retrogradationrn*Retrospektivrn*Retroversionrn*Retrovirusrn*Retr�tern*Retr�tepostrn*Retspsykiatrisk afdelingrn*Returrn*Returkommissionrn*Returnerern*Reumatiskrn*Reumatismern*Reunerern*Reunionrn*Reusserern*Revrn*Revaliderern*Revalideringrn*Revalueringrn*Revanchern*Revanche-matchrn*Reveillern*Revelationrn*Revelerern*Revenurn*Reverberationrn*Reverensrn*Reverenter taltrn*Revererern*R�verirn*Reversrn*Reversibelrn*Reversibilitetrn*Reversionrn*Reverterern*Reviderern*Revierrn*Reviewrn*Revirrn*Revisionrn*Revisorrn*Revokationrn*Revokatoriskrn*Revoltern*Revolterern*Revolutionrn*Revolutionerern*Revolution�rrn*Revolverern*Revuern*Revyrn*Rexrn*Rexistrn*Reykjavikrn*RGB farverrn*Rhabdomakirn*Rhabdomantikrn*Rhagadern*Rhexisrn*Rhinguldetrn*Rhorn*Rhopaliskrn*Ribattutarn*Ribern*Ribe Domkirkern*Ribsrn*Ricambiorn*Rich Text Formatrn*Richterskalaenrn*Ricinusrn*Ricinusoliern*Rickshawrn*Ricorsorn*Rideaurn*Ridiculern*Rigrn*Riggern*Rigidrn*Rigningrn*Rigolettern*Rigorrn*Rigor mortisrn*Rigorismern*Rigoristiskrn*Rigsretrn*Rikochetrn*Rikochetteringrn*Riksdagenrn*Rilasciandorn*Rimarn*Rimessern*Rimfaksern*Rinalgirn*Rinforzandorn*Ringenes Herrern*Ringenes herre - De 2 T�rnern*Ringk�bing Museumrn*Ringstedrn*Rinolalirn*Rinologrn*Rip, Rap og Ruprn*Ripenserrn*Ripienorn*Riposorn*Ripostrn*Riposterern*Ripsrn*Risrn*Ris � l'amandern*Rise oprn*Risentitorn*Riservarn*Risibelrn*Risikabelrn*Risikerern*Risikorn*Risolutorn*Risotto alla milanesern*Risoulrn*Rispostarn*Ristornorn*Ristrettorn*Risus sardonicusrn*Risvegliatorn*Rita Hayworthrn*Ritardandorn*Ritern*Ritenutorn*Ritorna al segnorn*Ritornelrn*Ritualrn*Ritualmordrn*Ritusrn*Rivalrn*Rivaliserern*Rivalitetrn*Riversorn*Rivieraenrn*Roadsterrn*Roastbeefrn*Robern*Robe de chambrern*Robert Storm Petersenrn*Robinsonadern*Roborativrn*Robotrn*Robustrn*Rockrn*Rock'n rollrn*Rockerrn*Rodern*Rodentiarn*Rodeorn*Rodomontadern*Rod�benrn*Rogatern*Roirn*Roi-soleilrn*Rokadern*Rokokorn*Roldrn*Rollespilrn*Rolletidrn*Rollmopsrn*Rollorn*Romrn*Romancern*Romaneskrn*Romanismern*Romansk stilrn*Romanske folkrn*Romanticismern*Romantikrn*Romantikerrn*Romantiskrn*Romanyrn*Rombern*Rombiskrn*Romboederrn*Romertalrn*Ronald Reaganrn*Rondern*Rondelrn*Ronderern*Rondorn*Roningrn*Ronkedorrn*Roquefortrn*Roratern*Rosarn*Rosaliern*Rosariorn*Rosariumrn*Rosern*Rosenborg Slotrn*Rosenkavalerenrn*Rosenstokkenrn*Roseolarn*Rosetrn*Rosiflengiusrn*Rosinantern*Rotationrn*Roterern*R�tirn*R�tisseriern*Rotolusrn*Rotorrn*Rottingrn*Rotundern*Rotunditetrn*Rotv�lskrn*Rouern*Rougern*Rouladern*Roulettern*Roundrn*Routinierrn*Rovdriftrn*Rovdyrrn*Rovfuglrn*Rovfuglern*Royalrn*Royal Air Forcern*Royal Armyrn*Royal Navyrn*Royalismern*Royalistiskrn*Royaltyrn*Rprn*RPGrn*Rubatorn*Rubberrn*Rubelrn*Rubificerern*Rubigin�srn*Rubinrn*Ruborrn*Rubricerern*Rubrikrn*Ructationrn*Rudern*Rudelrn*Rudimentrn*Rudiment�rrn*Rudrarn*Ruern*Rufrn*Rufferirn*Rugbyrn*Rugositetrn*Ruhollah Khomeinirn*Ruhrrn*Ruinrn*Ruinerern*Rumbarn*Rumfartrn*Ruminantiarn*Ruminationrn*Rumorrn*Rumsterern*Rum�nienrn*Runrn*Rundholtrn*Runern*RuneQuestrn*Runkedorrn*Runologrn*Rupeern*Rupiarn*Rupturrn*Rurrn*Ruralrn*Rusrn*Ruslandrn*Russel Crowern*Russofilrn*Russofobrn*Rusticitetrn*Rustificerern*Rustvognrn*Rutern*Rutinern*Rutineretrn*Rutschern*Ryarn*Rygsv�mmerrn*Rytmern*Rytmikrn*Rytmiskrn*R�kkern*R�sonrn*R�sonnabelrn*R�sonnementrn*R�sonnerern*R�sonn�rrn*R�d midern*R�d pandarn*R�dbenrn*R�dbenet seriemarn*R�dforskydningrn*R�dhajrn*R�dsp�ttern*R�dt kort i fodboldrn*R�dtr�drn*R�ffelrn*R�jserrn*R�llikern*R�merrn*R�ntgenfotograferern*R�ntgenogramrn*R�ntgenologrn*R�ntgenstr�lerrn*R�skenrn*R�rn*R�bjerg Milern*R�sejlrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


R�dbenet seriema

Fugl, der er halvt s� stor som en nandu, har et rovfuglelignende n�b, ser ud som en sekret�rfugl, l�ber lige s� hurtigt som en struds og har et gennemtr�ngende skrig, som kan f� det til at l�be koldt ned ad ryggen p� enhver, der befinder sig i n�rheden.rnrnSeriemaen h�rer til tranerne og kommer fra det �stlige Sydamerika. Dens fjerdragt er ikke s�rlig farvestr�lende, brungr� p� oversiden og lys p� undersiden. Men ben og n�b er kraftigt r�de, og lige foran �jnene har den en top af lange, stride fjer, der altid holde sig oprejst i en form for vifte. Seriemaen f�rdes n�sten udelukkende p� jorden, men bliver den presset af en udholdende fjende, letter den - dog kun for en kort bem�rkning.rnDe lange ben og de korte t�er er glimrende l�beredskaber, og i kortere perioder kan seriemaen opn� en hastighed p� ikke mindre end 70 km i timen.rnrnAf f�de indtager seriemaen insekter og mindre hvirveldyr. Seriemanen er n�d til at fange sit bytte med n�bbet. Seriemaens bagt� sidder s� h�jt oppe p� benet, at t�erne ikke kan gribe om byttet. I stedet griber den sit bytte med n�bbet, kaster det mod jorden, hvorefter den fort�rer det bid for bid, eller sluger det i en mundfuld, hvis der er tale om et mindre bytte.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* Zoonyt 2002 3 Efter�rrn

Automated conversion


Romertal

numerals eo:Romanaj numeraloj fr:Chiffre romain pl:Cyfry rzymskiernrnDet romerske talsystem hvor bogstaver udtrykker tal dominerede i Europa i n�sten 2.000 �r. Imidlertid er romertal sv�re at h�ndtere og matematiske beregninger blev generelt foretaget p� en "abacus" - regnebr�t. F�r det Hindu-Arabiske talsystem blev brugt optalte, adderede, subtraherede folk med en abacus - en forl�ber for vore dages regnemaskine sandsynligvis opfundet af de gamle sumerere i Mesopotamien. (Navnet stammer fra det gr�ske ord abax, som betyder "br�t" eller "regnebr�t"). Gr�kerne og romerne brugte sm�sten eller metal skiver som t�llev�rk. De flyttede disse p� afm�rkede br�tter for at l�se problemer. Senere blev t�lleskiverne trukket p� strenge monteret i en ramme. De tidlige abacus'er havde ti t�lleskiver pr. streng. Den moderne udgave har en delelinje. T�lleskiver over linjen t�ller fem; dem under, en. Det er un�dvendigt at h�ndtere t�llere st�rre end fem i v�rdi. Gennem tiden har de, nemmere at bruge, arabiske tal erstattet romertal.rnrnI dag bruges romertal til at angive �rstal p� monumenter og grundsten og for at organisere oversigter. De kan ogs� v�re brugt til at nummerere indledningssider i b�ger og udgivelses�r for b�ger og timerne p� klokker og ure.rnrnSyv bogstaver betegner tallene i det romerske system:rnrnI=1rnV=5rnX=10rnL=50rnC=100rnD=500rnM=1000rnrnHvis et lille tal skrives foran et stort tal tr�kkes tallet fra det store: IV = 5 - 1 = 4rnrnHvis et lille tal skrives efter et stort tal l�gges tallet til det store: VI = 5 + 1 = 6rnrnDer m� kun st� �t lille tal foran et st�rre tal.rnrnDer m� h�jst st� tre ens tegn efter hinanden.rnrnEn streg over et tegn tilkendegiver multiplikation med 1.000.rnrn�vrige bogstaver har ogs� v�ret anvendt til at betegne bel�b. For eksempel O=11, F=40, R=80, Y=150, H=200, K=250, G=400, Q=500, N=900, P=400 eller 4000rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

+fr: pl:


Richterskalaen

Magnitude Scalepl:Skala Richterasv:RichterskalanrnRichterskalaen, som bliver brugt til m�ling af jordsk�lv, blev skabt af seismologen Charles Richter i 1935. Den starter ved 1,0 og stiger til 8,0 og derover. For hvert trin p� Richterskalaen bliver jordsk�lvet 32 gange kraftigere. I de seneste 100 �r er over en million mennesker omkommet ved jordsk�lv. I Danmark har vi cirka to til ti gange om �ret et lille lokalt jordsk�lv, der ligger i skalaen mellem 1,5 til 4,5. Det er mest sandsynligt at m�rke et jordsk�lv, hvis man befinder sig i Thy eller Nordsj�lland.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

de: en: pl: sv:


Ra

gamle Egypten havde mange forskellige guder, og faraoerne blev anset som personificeringer af guder. Ra var solguden i Heliopolis samt �verste dommer. Andre guder, der s�gte almindelig anerkendelse, forbandt deres navn med hans, for eksempel Amon-Ra.rnrnMyten omkring Ra g�r p�, at han hver morgen blev f�dt af gudinden Nut - ikke som et lille barn - men som en voksen gud, der sprang ned i sin b�d og begyndte at sejle hen over himlen. Man mente, at Ra rejste i en Manjetb�d. Mandskabet var en r�kke forskellige guder. Over himlen ville b�den sejle gennem de tolv provinser, som repr�senterede de tolv dagtimer. Om aftenen n�ede han ned p� den anden side af Jorden. Der stod hans mor parat og slugte ham. N�ste morgen blev han f�dt igen, og s�dan fortsatte det, �r ud og �r ind.rnrnEn anden myte gik ud p�, at Ra altid var p� rejse. Om dagen gik turen hen over himlen, men n�r det blev aften, forsvandt han ned i en m�rk underverden, de d�des land. Under denne rejse blev han kaldt "Auf", der betyder lig. Hans b�d blev kaldt Mesektetb�den p� hans rejse gennem de tolv nattetimer. I underverdenen var Ra en ond og sort gud, som alle var bange for.rnrnDet var ikke altid nogen let sejllads p� disse skibe. I l�bet af dagen skulle Ra besejre sin st�rste fjende, en slange ved navn Apep. Et stort slag blev udk�mpet mellem Ra og Apep. Ra var normalt vinderen, men p� stormfulde dage eller under en form�rkelse troede Egypterne, at Apep var sejrherren og slugte solen.rnrnDa ingen vinde bl�ste i underverdenen, var Ra n�dt til at stole p� forskellige uvenlige �nder og d�moner til at hj�lpe med at sl�be hans b�d langs floden. De gamle Egyptere troede p�, at n�r man var d�d kom man hen til et land, der lignede nildalen. Der skulle men leve i evig lyksalighed sammen med guderne. I begyndelsen troede man, at det kun var de kongelige der havde et liv efter d�den. Men i Det ny rige var det ogs� alle andre.rnrnRa var konge over guderne. Ra gjorde alt for at b�de guder og mennesker havde det godt, men n�r han blev trodset var det solens �je der blev sendt ned for at rode bod p� tingene.rnrnRa havde flere forskellige navne; F�rst p� dagen hed han Khepri og lignede en skarab�, fordi egypterne troede at det var en skarab� der skubbede solen op om morgenen. Om middagen hed han Re-Harakhte, han lignede et menneske med falkehoved og med en solskive p� hovedet. Til sidst om aftenen hed han Aton. Aton var en solskive med mange lysende arme.rnrnFor �gypterne bestod universet i begyndelsen kun af et urhav, indtil Solen, personificeret i guden Ra, steg op over havet fra et �g. Ra havde fire b�rn, guderne Shu og Geb samt gudinderne Tefnut og Nut. Tefnut og Nut blev til atmosf�ren, og begge stod p� Geb, Jorden, mens Shu blev til himlen. Over dem herskede Ra.rnrnGeb og Nut fik to s�nner, Set og Osiris, samt to d�tre, Isis og Nephthys. Osiris efterfulgte Ra som konge over Jorden, assisteret af sin kone, s�steren Isis. Imidlertid hadede Set sin bror og dr�bte ham. Isis s�rgede og balsamerede sin mands krop, hjulpet af guden Anubis. Takket v�re Isis' sk�nhed og charme genopstod Osiris og blev til underverdenens hersker, hersker over de d�de. Horus, som var s�n af Osiris og Isis, besejrede Set i et slag og blev s�ledes konge over Jorden.rnrnDen officielle statsreligion i Egypten under det mellemste rige (2134 - 1668 f�r Kristus) havde Ra som overgud, indtil det attende dynasti, hvor faraoen, Amenhotep III, omd�bte Ra til Aton, en gammel betegnelse for Solens fysiske kraft og styrke. St�rre omv�ltninger skete, da Amenhotep III's s�n, Amenhotep IV, proklamerede, at Aton var den eneste, sande gud. Efter Amenhotep IV's d�d vendte tingene dog tilbage til tidligere tider, idet der atter blev flere guder.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

besejre hans st�rste fjende -> besejre sin st�rste fjende ; edit


Rigning

rigning er i skibsterminologi betegnelsen for alt det tovv�rk som bruges til at styre master og sejl. rnrnDet der afstiver masterne kaldes st�ende gods; det man kontrollerer sejlene med, kaldes l�bende gods.

en:


Rundholt

Et rundholt er i skibsterminologi betegnelsen for en rund tr�stang, bruges om alle master, bomme, r�er og s� videre ombord p� skibet.


R�

En r� (flertal: r�er) er i skibsterminologi betegnelsen for et rundholt, der sidder p� tv�rs af en mast og b�rer et sejl.rn----rnEn r� (flertal: r�er) er hunnen hos r�dyr.

flertal: r�er


R�sejl

Et r�sejl er i skibsterminologi betegnelsen for et firkantet sejl der udsp�ndes p� en r�.

Wikified


RAM

access memoryfr:M�moire RAMpl:RAMrnrnArbejdshukommelse i computer (forkortelse for Random Access Memory).rnrnRAM er det sted i en computer, hvor et styresystem, program og anden data der bliver brugt meget bliver opbevaret, s� der p� den m�de er hurtig adgang til dem. Fordelen ved RAM er, at det er meget hurtigere at l�se fra og skrive til end en harddisk, CD-rom eller diskettedrev. Til forskel fra f.eks. en harddisk mister RAM�en alt data der har v�ret lagret her, n�r str�mmen til computeren afbrydes.rnrnN�r man s� t�nder igen, bliver det n�dvendige data igen lagt "op" i RAM�en og er igen klar til brug.rnrnFaktisk kan man sammenligne RAM med menneskets korttids hukommelse, den kan ogs� kun klare en vis m�ngde information p� en gang, derefter er den n�dt til at rydde op og m�ske l�gge noget ned i langtids hukommelsen. Herefter kan man igen begynde at opbevare information i kortids hukommelsen.rnrnN�r RAM�en er fuld og der skal bruges plads til ny data, henter det dataen fra harddisken og overskriver den gamle, hvilket g�r at RAM�en fungerer meget langsommere end normalt.

Arbejdshukommelse i computer


Syddansk Universitet Esbjerg

Syddansk Universitet - Esbjerg (SDU-Esbjerg) er en del af Syddansk Universitet, her uddannes prim�rt indenfor folkesundhedsvidenskab og �konomi.rnrn=== Eksterne links ===rn*Hjemmeside: http://www.sdu.dk/Esbjerg/

Wikified


Studenterforum Esbjerg

Studenterforum Esbjerg (STES) er startet i januar 2002, men ideen udsprang dog tilbage i 2001 p� Aalborg Universitet Esbjerg og Syddansk Universitet Esbjerg som drivkraften bag. STES er en studenterorganisation der besk�ftiger sig b�de med politik, og med at lave sociale aktiviteter for og af studerende p� de videreg�ende uddannelser i Esbjerg.rnrn=== Eksterne links ===rn*Hjemmeside: http://www.stes.dk

Wikified


Sputnik

I de:SputnikrnrnSputnik blev opsendt i 1957 af Sovjetunionen og blev verdens f�rste kunstige satellit.

af Sovjetunionen


Skandinavien

sv:Skandinavien de:Skandinavien eo:Skandinavio rnrnSkandinavien er et landomr�de i det nordlige Europa best�ende af Danmark, Norge og Sverige.rnrnUndertiden bruges udtrykket de nordiske lande fejlagtigt om Skandinavien.

Sproglig rettelse


Sverige

de:Schweden eo:Svedio es:Suecia fr:Su�de la:Suecia nl:Zweden pl:Szwecja sv:Sverige rnrnSverige er beliggende p� den �stlige del af den skandinaviske halv�. Den nordlige del af landet er d�kket af skove. Der udvindes jern og produceres papir ud af skovenes tr�. Den centrale del af landet har frugtbare jorder ud mod kysterne og er landets industrielle centrum - is�r metallurgisk industri. Den sydlige del af landet er prim�rt involveret i landbrugsproduktion: Hvede, kartofler, sukkerroer samt kv�gproduktion. Det er samtidig landets t�ttest befolkede del. Kystomr�derne ud mod Skagerrak og �sters�en lider under betydelig forurening.rnrnrnKonungariket SverigernrnrnBillede:Sverige_flag_medium.pngrnBillede:Sverige Rigsv�ben.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnRoyalt motto: F�r Sverige i tidenrnOfficielt sprog Ingen, svensk er reelt officielt sprogrnHovedstad StockholmrnKongeKarl XVI GustafrnStatsministerG�ran PerssonrnAreal - Total - heraf vandAreal 54 449.964 km� 8,67% rnBefolkning rn - Total (2000) rn - Pr. km� St�rrelse 82rn 8.875.053rn 20/km� rnUafh�ngighedDato fra Kalmarunionen 1515rnValuta Svenske kronerrnTidszone UTC +1rnNationalmelodi Du gamla, Du friarnInternetdom�ne.SErnInternational tlfkode46rnrnrn== Historie ==rnUddybende artikel: Sveriges historiernrnDer er ark�ologiske beviser, der viser at det nuv�rende omr�de som udg�r Sverige fik sine f�rste indbyggere under stenalderen efterh�nden som indlandsisen fra den sidste istid trak sig tilbage. De f�rste indbyggere var j�gere og samlere, som is�r levede af rigdommene i �sters�en.rnrnEn r�kke ark�ologiske beviser i form af store handelssamfund underst�tter teorien om, at det sydlige Sverige var t�t befolket under bronzealderen.rnrnIgennem det 9. �rhundrede og 10. �rhundrede var vikingekulturen dominerende i Sverige med handel, plyndringer og koloniseringer mod �st, specielt de baltiske lande, Rusland og Sortehavet.rnrnI 1389, blev de tre lande Norge, Danmark og Sverige forenet under en konge. Kalmarunionen var ikke en politisk union, og igennem det 15. �rhundrede fors�gte Sverige at modst� et dansk centraliseret styre under den danske konge. Sverige br�d ud af Kalmarunionen i 1523, da Gustav Eriksson Vasa, senere kendt som Gustav I af Sverige genetablerede den svenske krone.rnrnI det 17. �rhundrede blev Sverige en af de store magter i Europa, efter at landet med succes havde deltaget i 30-�rskrigen. Positionen forsvandt dog i det 18. �rhundrede da Rusland tog magten i den store nordiske krig.rnrnDen seneste svenske historie har v�ret fredfyldt. Den sidst krig var mod Rusland i 1809, og Sverige mistede under denne krig Finland. Krig truede dog med at bryde ud i begyndelsen af det 20. �rhundrede, da det norske folk �nskede at forlade unionen med Sverige. Krigen blev undg�et ved en opl�sning af unionen i 1905. Sverige forblev neutral under 1. verdenskrig og 2. verdenskrig.rnrnDen f�rste Nobelpris ceremoni blev afholdt i Stockholm i 1901. Fra 1902 er priserne formelt blevet tildelt af den svenske konge.rnrn== Politik ==rnUddybende artikel: Sveriges politikrnrnSverige har v�ret et monarki i n�sten et �rtusinde med skiftende kontrol af et parlamentarisk sytem. Den lovgivningsm�ssige magt har v�ret delt mellem kongen og parlamentet. Den ud�vende magt var delt mellem kongen og et adelsr�d indtil 1680, efterfulgt at et enev�ldigt konged�mme.rnrnSom en reaktion p� nederlaget i den store nordiske krig blev parlamentarismen introduceret i 1719, efterfulgt af tre organisatorisk forskellige konstitutionelle monarkier i 1772, 1789 og 1809, hvor den sidste indeholdt flere borgerlige rettigheder. Parlamentarismen blev genintroduceret i 1917 da kong Gustav V af Sverige, efter en lang kamp, accepterede at udn�vne kabinettet ved flertalsafg�relser i parlamentet. Senere i 1918-1921 blev den generelle og lige stemmeret indf�rt. Parlamentarismen blev bevaret af kongens efterf�lger Gustav VI Adolf af Sverige indtil en grundlov i 1975 i praksis fjernede kongens politiske magt. Monarkiet blev bevaret som en formel, men alene symbolsk, statsoverhovedinstitution med hovedsagelig ceremonielle pligter.rnrnIf�lge grundloven er det 349 medlem store etkammer parlament Rigsdagen den �verste myndighed i Sverige. Rigsdagen kan �ndre grundloven. For at Rigsdagen kan �ndre grundloven kr�ves en dobbeltvedtagelse, og der skal afholdes en folkeafstemning mellem disse to vedtagelser. Lovgivning kan freml�gges af regeringen eller af en gruppe eller enkeltpersoner fra parlamentet. Medlemmerne af Rigsdagen v�lges efter et proportionalt valgsystem for en 4-�rig periode.rnrnDet juridiske system er opdelt i retsinstanser der h�ndh�ver henholdsvis civile retssager og straffesager samt specialretsinstanser som har ansvaret for det juridiske forhold mellem offentligheden og regeringen eller andre offentlige myndigheder. Sveriges retssystem er opdelt i instanser best�ende af lokale retsinstanser (byretter), regionale appel retsinstanser (landsretter) og en h�jesteret.rnrn== Provinser ==rnUddybende artikel: Sveriges provinserrnrnSverige er opdelt i 21 provinser eller l�n. I hver provins er der en provinsadministration eller l�nsstyrelsen som er udn�vnt af regeringen. I hver provins er der ogs� et landsting som er den lokale befolknings repr�sentation. Denne v�lges af de valgte repr�sentanter for den lokale befolkning. Hver L�n er yderligere opdelt i en r�kke kommuner ialt 289 pr. 2002. Der har ogs� tidligere v�ret andre historiske opdelinger af sverige i provinser og regioner.rnBillede:Sverige-kort.pngrn*Blekinge rn*Dalarna rn*Gotland rn*G�vleborg rn*Halland rn*J�mtland rn*J�nk�ping rn*Kalmar rn*Kronoberg rn*Norrbotten rn*Sk�ne rn*Stockholm rn*S�dermanland rn*Uppsala rn*V�rmland rn*V�sterbotten rn*V�sternorrland rn*V�stmanland rn*V�stra G�taland rn*�rebro rn*�sterg�tland rnrn== Geografi ==rnUddybende artikel: Sveriges geografirnrnSverige har et prim�rt tempereret klima til trods for sin nordlige beligggenhed. Dette skyldes hovedsagelig golfstr�mmen. I det sydlige Sverige er l�vb�rende tr�er i flertal, i de nordlige omr�der er graner og birk dominerende i landskabet. I Sveriges bjergrige nordlige del har landet et subarktisk klima. I den nordlige del af landet nord for polarcirklen g�r solen ikke ned i l�bet af sommeren og natten varer hele d�gnet om vinteren.rnrn�st for Sverige ligger �sters�en og den Botniske bugt, hvilket giver landet en lang kystlinie. Mod vest er den skandinaviske bjergk�de beliggende, et omr�de som adskiller Sverige fra Norge.rnrnDen sydlige del af landet er opdyrket, med mere og mere skov jo h�jere man tager op i landet. Befolkningstallet f�lger samme udvikling, med en h�j befolkningsdensitet i syd specielt omkring dalen ved s�en M�laren og i �resundregionen. L�ngere mod nord er befolkningsdensiteten mindre.rnrnGotland og �land er Sveriges st�rste �er.rnrn== �konomi ==rnUddybende artikel: Sveriges �konomirnrnUnderst�ttet af fred og neutralitet igennem hele det 20. �rhundrede har Sverige opn�et en meget h�j levestandard. Dette er bygget op gennem en blandings�konomi af kapitalisme og uddeling af betydelige velf�rdsgoder gennem en skattefinaseret omfordeling af landets rigdomme. Landet har et moderne distributionssystem, gode interne og eksterne kommunikationsmidler og en veluddannet arbejdsstyrke. T�mmer, vandkraft og jernmalm er vigtige naturressoucer i en �konomi som er st�rkt orienteret mod handel med udlandet.rnrnPrivate selskaber st�r for cirka 90% af landets industrielle produktion. Maskinindustrien st�r for 50& af produktionen og eksporten. Landbruget udg�r alene 2% af BNP og besk�ftiger ogs� alene 2% af arbejdsstyrken. Den svenske regerings beslutsomhed om styr p� de offentlige finanser f�rte til et v�sentlig overskud i 2001, som dog blev halveret i 2002. Den svenske nationalbank f�rer en inflationsstabiliserende politik med en m�ls�tning om en �rlig inflation p� 2%.rnrnKommunikations og transportsystemet i Sverige er v�sentlige elementer i landets veludbyggede infrastruktur.rnrn== Demografi ==rnUddybende artikel: Sveriges demografirnrnForuden svenskerne, lever den en lille gruppe af samere i den mest nordlige del af landet. Den st�rste minoritetsgruppe er finner og andre skandinaviere. De seneste �rtier er en lang r�kke af personer fra Italien, det tidligere Jugoslavien, iranere, kurdere, pal�stinensere, vietnamesere og chilenere indvandret til landet.rnrnSelv om Sverige (ligesom USA) ikke har et officielt sprog, er de facto sproget svensk, med en lille finsk talende minoritet. Samerne har ogs� deres egne to sprog - ingen af disse sprog er i familie med svensk. Siden 1999 har Sverige haft fem anerkendte minoritetssprog: finsk, samisk, me�nkieli, romani chib og hebraisk.rnrnSverige har en lang r�kke af religioner. Hovedparten af befolkningen er medlemmer af den lutheranske kristne kirke (som fornylig er blevet skilt fra staten). Der er ogs� en r�kke muslimer i Sverige, med baggrund i indvandringen fra muslimske lande. En r�kke af samerne praktiserer en naturreligion.rnrnrnPolitiske partier: Sveriges Arbejderparti (SAP), socialdemokrati. Centerpartiet, centrum-h�jre. Moderaterne, konservative. Kristelig Folkeparti. Folkpartiet, liberalt h�jreorienteret. De Gr�nne, centrum-venstreorienteret. V�nsterpartiet, kommunistpartiet. Socialistpartiet (SP), sektion af 4. internationale. R�ttvisapartiet (retf�rdighedspartiet), trotskistparti tilknyttet Congress for a Workers International. KFML(r), stalinistisk tidl. maoistisk parti.rnrnSociale organisationer: LO (Landsorganisationen), TCO (Tjenestem�ndenes Centralorganisation).rnrnOfficielt navn: Konungariket Sverige.rnrnRegering: Konstitutionelt arvef�lgemonarki. Karl XVI Gustav er siden 15. september 1973 landets konge. Socialdemokraten G�ran Persson er siden marts 1996 statsminister. Parlamentet (Riksdagen) har et kammer med 349 medlemmer, der v�lges for en tre�rig periode. (NB UDEST�R SKAL AFKLARES 3 ELLER 4 �R).rnrnNationaldag: 6. juni (Flagdagen)rnrnV�bnede styrker: 64.000 (inkl. 36.600 rekrutter) (1995).rnrnParamilit�re styrker: Kystvagt, 600 (1993)rnrnrnrnDen europ�iske union:rn�strig | Belgien | Danmark | Finland | Frankrig | Tyskland | Gr�kenlandIrland | Italien | Luxemborg | Holland | Portugal | Spanien | StorbritannienrnrnKommende medlemslande pr. 1. maj, 2004:rnCypern | Tjekkiet | Estland | Ungarn | Letland | Litauen | Malta | Polen | Slovakiet | SlovenienrnrnrnrnrnrnVerdens lande | Europa

Flyttet til geografi


Sport

en:Sport es:Deporte de:Sport eo:Sporto fr:Sport nl:Sport pl:SportrnrnSport er ud�vet af mennesker gennem de sidste tusinder af �r.rnrnKendte sportsgrene er for eksempelrnrnFodbold, h�ndbold, roning, karate, bordtennis, tennis, atletik.


Neutrum

Intetk�n i grammatik.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Tycho Brahe

Braheen:Tycho Braheeo:Tycho BRAHEpl:Tycho de Brahept:Tycho Brahesv:Tycho BrahernTycho Brahe (1546-1601), et af de store navne i dansk videnskabs historie, grundlagde den moderne observerende astronomi.rnrnAllerede i oldtiden havde astronomerne observeret, men Tychos indsats var at han inds� at fremskridt i astronomien forudsatte systematiske observationer nat efter nat, og at man beh�vede instrumenter med den st�rste opn�elige n�jagtighed. Dette program lykkedes det ham at gennemf�re p� sine observatorier Uranienborg og Stjerneborg p� Hveen (Ven) i �resund.rnrnAt Tycho valgte astronomien til livsopgave, skyldes et ejendommeligt tilf�lde: En aften i november 1572 iagttog han en ny, st�rkt lysende stjerne i stjernebilledet Cassiopeia. Da det siden oldtiden havde v�ret en alment accepteret l�re at stjerneverdenen var uforanderlig, s�gte andre iagttagere at bortforklare f�nomenet ved at p�st� at det var et-eller-andet i Jordens atmosf�re. Tycho beviste ved n�jagtige m�linger at dette var urigtigt, og han udgav i 1573 en bog herom, De nova stella. Herfra stammer betegnelsen en nova for en pludseligt opflammende stjerne. (I dag ved vi at stjernen i 1572 var en supernova).rnrnTycho Brahe beregnede sig frem til 32 dage, som ville v�re yderst uheldige at foretage sig noget p�. Desuden regnede han sig frem til at der var fire s�rdeles heldige dage, nemlig 26. januar, 9. februar, 10. februar og 15. juni.rnrnDe andre uheldige dage er:rn* januar: 1., 2., 4., 6., 11., 12. og 20..rn* februar: 11., 17. og 18..rn* marts: 1., 4., 14. og 15..rn* april: 10., 17. og 18..rn* maj: 7. og 18..rn* juni: 6..rn* juli: 17. og 21..rn* august: 20. og 21..rn* september: 10. og 18..rn* oktober: 6..rn* november: 6. og 18..rn* december: 6., 11. og 18..rnrn==Henvisninger==rn*Wittendorff, Alex: Tyge Brahe (Gad, 1994) 327 sider ISBN 87-12-02272-1

sv:


S

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnrnTegnet S har mange betydninger.rn# 19. bogstav i det danske alfabet.rn# Kemisk tegn for svovl.rn# Romertal for 7.rn# s er forkortelse for SI-tidsenheden sekund.rn# Forkortelse for kompasretningen syd.rn# $, tegn for dollar. Baggrunden for dette er ikke kendt.rn# S er kendingsbogstav for motork�ret�jer fra Sverige.rnrn----rnOrd der starter med S:rn*S. P. L. S�rensenrn*S.A.rn*S.D.M.rn*SArn*SAABrn*Saadirn*Saalern*Saaleistidenrn*Saarrn*SAARCrn*Sabarn*Sabahrn*Sabbatrn*Sabbat�rrn*Sabotagern*Saboterern*Sabot�rrn*Sabul�srn*Saccadern*Saccaderetrn*Saccagerern*Sacerrn*Sacerdokratirn*Sacerdosrn*Sacerdotalrn*Sacerdotiumrn*Sachemrn*Sachsen-Anhaltrn*Sacrarn*Sacra conarn*Sacrariumrn*Sacrificerern*Sacrificiumrn*Sacrilegiskrn*Sacrilegiumrn*Sacr� coeurrn*Sadirn*Sadismern*Sadistrn*Safarirn*Safern*Safety firstrn*Safianrn*Safirrn*Safri Duorn*Sagarn*Sagacitetrn*Sagern*Sagessern*Sagittariusrn*Sagnkongerrn*Sahibrn*Sai Babarn*Saigonrn*Sailorrn*Sainetern*Saitiskrn*Sakkarinrn*Sakralrn*Sakramentalrn*Sakramentern*Sakramentsdagrn*Sakramentshusrn*Sakrationrn*Sakrerern*Sakrilegiskrn*Sakrilegiumrn*Sakristanrn*Sakristirn*Sakrosanktrn*Saku Suurhallrn*Salacitetrn*Salamrn*Salam aleikarn*Salam aleikumrn*Salamancarn*Salamirn*Salamitaktikrn*Salderern*Saldorn*Saleprn*Sales promotionrn*Salifikationrn*Salinrn*Salinitetrn*Salle d'armesrn*Salmagundirn*Salmiakspiritusrn*Salmonrn*Salomoniskrn*Salomon�ernern*Salonrn*Salon de beaut�rn*Salonf�higrn*Salonkommunistrn*Saloonrn*Salsarn*SALT aftalenrn*Saltationrn*Saltatorn*Saltholmrn*Saltorn*Saltomortalern*Saltusrn*Saltvandrn*Salubritetrn*Salutrn*Salutationrn*Salva ratificationern*Salvadorrn*Salvern*Salvetrn*Salvorn*Salvo errore et omissionern*Sal�rrn*Samariern*Samaritrn*Samaritanerrn*Sambarn*Samborn*Sambrern*Samoarn*Samovarrn*Samplern*Samplingrn*Samson og Dalilarn*Samuel Langhorne Clemensrn*Samumrn*Samurairn*Sanrn*Sanationrn*Sancho panzarn*Sancta simplicitas!rn*Sanctissime paterrn*Sanctissimumrn*Sanctuariumrn*Sanctusrn*Sandalrn*Sandflugtsmuseetrn*Sandmuslingrn*Sandormrn*Sandra Bullockrn*Sandwichrn*Sandwichmandrn*Sanerern*Sang de b�ufrn*Sangfroidrn*Sangvifikationrn*Sangvinikerrn*Sangvinolentrn*Sangvinskrn*Sanitetrn*Sanit�rrn*Sanit�rrn*Sanktrn*Sankt Hansrn*Sankt Hans-urtrn*Sanktificerern*Sanktifikationrn*Sanktionrn*Sanktionerrn*Sanktionerern*Sanktvejtsdansrn*Sansrn*Sans comparaisonrn*Sans doutern*Sans g�nern*Sans pardonrn*Sans pareilrn*Sans peur et sans reprochern*Sanskritrn*Sanssoucirn*Santa Clausrn*Santa Fern*Santosrn*Sant�rn*San� mentisrn*Saorn*Sao Franciscorn*Sao Paulorn*Sapern*Saperern*Sapidrn*Sapiditetrn*Sapiensrn*Sapientiarn*Saponificerern*Saponifikationrn*Saprogenrn*Sap�rrn*Saracenerrn*Sarasvatirn*Sardelrn*Sardinienrn*Sardoniskrn*Sargassohavetrn*Sarirn*Sarkasmern*Sarkastiskrn*Sarkofagrn*Sarkomrn*Sarongrn*Sartorrn*Satanrn*Satellitrn*Satellitstaterrn*Satiabelrn*Satierern*Satietetrn*Satinrn*Satinerern*Satirern*Satisfaktionrn*Satisficerern*Satraprn*Satrapirn*Satsrn*Saturabelrn*Saturationrn*Saturerern*Saturitetrn*Saturnaliarn*Saturniskrn*Saturnismern*Saturnusrn*Satyrrn*Satyriasisrn*Satyrspilrn*Saucern*Saul og Davidrn*Saumonrn*Saunarn*Saurierrn*Saurolitrn*Sauterern*Sauvegardern*Sauveurrn*Savannern*Savarinrn*Savatern*Savoir-fairern*Savoir-vivrern*Saxatilrn*Saynetern*Sbirrorn*Scabiesrn*Scabi�srn*Scala naturaern*Scandiarn*Scannern*Scansoresrn*Scapinrn*Scaramouchern*Scarlation�srn*Sceleratusrn*Sceltorn*Scemandorn*Scenariorn*Scenern*Scenerirn*Sceniskrn*Scenografrn*Scepterrn*Schatterern*Schatteringrn*Scheinerrn*Scheldern*Schenkelrn*Scherifrn*Scherzandorn*Scherzorn*Schiettorn*Schillingrn*Schizofrenrn*Schizogonirn*Schizotymrn*Schlagerrn*Schneidigrn*Schnorkelrn*Schrammelmusikrn*Schuftrn*Schuporn*Schwamm dar�berrn*Schweissrn*Schweissarbejdern*Schweisshunderegisterrn*Schweizrn*Schweizerrn*Sch�chtern*Sciencern*Science-fictionrn*Scientiarn*Scientifikrn*Scilicetrn*Scintillationrn*Scintillerern*Scioltorn*Sciroccorn*Scissionrn*Scissurrn*Scooprn*Scorbutrn*Scorbutiskrn*Scorern*Scoringrn*Scotismern*Scrapbogrn*Scrapv�rdirn*Scratchrn*Scribomanrn*Scribomanirn*Scriptgirlrn*Scriptorrn*Scriptumrn*Scrophul�rn*Scrutiniumrn*Sct. Agathes dagrn*Sct. Nikolaj Kirkern*SCUBArn*Scullerrn*Scurrarn*Scutumrn*Sdegnosorn*Sdrucciolandorn*Seasidern*Sebilrn*Seborrhoern*Seborrhoiskrn*Secrn*Seccorn*Secernerern*Secessionrn*Secolorn*Second-handrn*Second to nonern*Seconda voltarn*Secondorn*Secret servicern*Seculumrn*Secundarn*Secundinarn*Secundorn*Securitasrn*Sedanrn*Sedativrn*Sedent�rrn*Sedesrn*Sedes apostolicarn*Sedimentrn*Sedimentationrn*Sediment�rrn*Seditionrn*Sediti�srn*Seducerern*Seduktionrn*Seduktoriskrn*Seedern*Seedlessrn*Segmentrn*Segregatrn*Segregerern*Seichesrn*Seigneurrn*Seinern*Seisisrn*Seismiskrn*Seismografrn*Seismologirn*Sejrn*Sejsern*Sejsingrn*Sekantrn*Sekelrn*Sekluderern*Seklusionrn*Sekretrn*Sekretariatrn*Sekretionrn*Sekret�rrn*Sekret�rfuglrn*Seksagesimarn*Seksangul�rrn*Seksenderrn*Seksplettet k�llesv�rmerrn*Sekstrn*Sekstantrn*Sekstetrn*Sekstillionrn*Seksualrn*Seksualitetrn*Seksuelrn*Sektrn*Sekteriskrn*Sektionrn*Sektorrn*Sekularrn*Sekularisationrn*Sekularitetrn*Sekul�rrn*Sekundrn*Sekundarn*Sekundantrn*Sekunderern*Sekund�rrn*Sekuritetrn*Sekvensrn*Sekvesterrn*Sekvestratorrn*Selandiarn*Selectrn*Selectarn*Selektionrn*Selektivrn*Selektivitetrn*Selenern*Selenitrn*Selenocentriskrn*Selenografrn*Selenografirn*Selenologirn*Selfdefencern*Selfmadern*Selvasrn*Semarn*Semaforrn*Semantikrn*Semantiskrn*Semenrn*Semesterrn*Semibrevisrn*Semicirkul�rrn*Semifinalern*Semilunarrn*Seminalrn*Seminarrn*Seminaristrn*Seminaristiskrn*Seminariumrn*Semiologirn*Semipermeabelrn*Semiseriarn*Semitrn*Semitiskrn*Semitismern*Semitoniumrn*Semoisrn*Semoulern*Semperrn*Semper ardensrn*Sempervirensrn*Sempiternrn*Semplicerern*Semplicissimorn*Senrn*Sen.rn*Senarrn*Senatrn*Senatorrn*Senatoriskrn*Senexrn*Senilrn*Senilismern*Seniorrn*Seniumrn*Sensationrn*Sensationelrn*Sensibelrn*Sensibiliserern*Sensibilmentern*Sensitivrn*Sensitivitetrn*Sensoriskrn*Sensu strictorn*Sensualismern*Sensualistrn*Sensualitetrn*Sensuelrn*Sentensrn*Sententi�srn*Senterern*Sentientrn*Sentimentrn*Sentimentalrn*Sentimentalitetrn*Sentinern*Sentinellern*Senzarn*Senza pedalern*Senza sordinirn*Senza temporn*Separabelrn*Separatrn*Separatimrn*Separationrn*Separatismern*Separatistrn*Separerern*Sepiarn*Seponerern*Sepoyrn*Sepsisrn*Septangul�rrn*Septemberrn*Septennalrn*Septennatrn*Septentriorn*Septentrionalrn*Septetrn*Septiktankrn*Septilateralrn*Septillionrn*Septimrn*Septimanarn*Septimusrn*Septiskrn*Septisk feberrn*Septuagenariusrn*Septuagesimarn*Sepulkralrn*Sepulturarn*Serafrn*Serafiskrn*Serailrn*Serapisrn*Serenrn*Serenadern*Serenitetrn*Sergern*Sergentrn*Serialiserern*Seriern*Serigrafirn*Seriorn*Seri�srn*Seri�sitetrn*Sermonologiumrn*Serologrn*Seroterapirn*Serpensrn*Serpenterern*Serpentinern*Serpigin�srn*Serpigorn*Serrarn*Serumrn*Serumterapirn*Servantern*Servatorrn*Servern*Serverrn*Serverern*Servicern*Servicestationrn*Servietrn*Servilrn*Servilismern*Serviteurrn*Servitricern*Servitutrn*Servusrn*Servus servorum Deirn*Ser�srn*Sesam luk dig oprn*Sessionrn*Setrn*Setterrn*Settlementrn*Settlerrn*Severitetrn*Severusrn*Sexrn*Sexagenariusrn*Sexappealrn*Sexetrn*Sexologirn*Sextumrn*Sexus potiorrn*Sexus sequiorrn*Sfinksrn*Sfinkterrn*Sforzandorn*Sfragistikrn*Sfygmiskrn*Sfygmologrn*Sfygmoskopirn*Sf�rern*Sf�riskrn*Sgraffitorn*SHAEFrn*Shagrn*Shahrn*Shakern*Shakerrn*Shakersrn*Shamanrn*Shamanismern*Shamashrn*Shampoorn*Shamrockrn*Shanghajern*Shantungrn*Shantyrn*Shaping.rn*Shaverrn*Shawlrn*Sheikrn*Sheradiseringrn*Sherifrn*Shiismern*Shiitrn*Shillingrn*Shinglern*Shippingrn*Shippingmanrn*Shirern*Shirtingrn*Shitrn*Shivarn*Shoprn*Shoppern*Shopping centerrn*Short storyrn*Shortpassingrn*Shortsrn*Showrn*Showboatrn*Showbusinessrn*Showgirlrn*Showmanrn*Showroomrn*Shrapnelrn*Shuntrn*Shuntern*Shylockrn*Sirn*Sibilantrn*Sibyllern*Sic!rn*Sic transit gloria mundirn*Siccantiarn*Siccusrn*Sideralrn*Siderationrn*Sideriskrn*Siderografirn*Sideroitrn*Siderosern*Siderurgirn*Sidusrn*Siegfriedrn*Sierrarn*Siestarn*Sifrn*Sifflerern*Sifonogamrn*Sigelrn*Sightseeingrn*Sigillerern*Sigillumrn*Sigisb�ern*Sigmarn*Signalrn*Signalementrn*Signaleringrn*Signaliserern*Signatarmagterrn*Signaturrn*Signerern*Signetrn*Signeturrn*Significerern*Signifikantrn*Signifikativrn*Signorrn*Signorarn*Signorern*Signorinarn*Signum crucisrn*Signum mortisrn*Sigtrn*Sigynrn*Sig�jnerrn*Sikkativrn*Sikkerhedsopdateringrn*Siksakrn*Sil vous pla�trn*Sildrn*Sildehajrn*Silentiumrn*Silentium loquensrn*Silenziorn*Silhouetrn*Silikonern*Silly symphonyrn*Silorn*Silurrn*Silvarn*Silvestriskrn*Similern*Similirn*Similitetrn*Simonirn*Simplementrn*Simpletonrn*Simplexrn*Simpliccissimusrn*Simpliciarn*Simplicitasrn*Simpliciterrn*Simplificerern*Simplifikationrn*Simplismern*Simplistrn*Simulacrumrn*Simulantrn*Simulatorrn*Simulerern*Simultanrn*Simultanitetrn*Simultanspillerrn*Sinrn*Sin al finern*Sinantropusrn*Sinceritetrn*Sinern*Sine annorn*Sine dubiorn*Sine ira et studiorn*Sine qua nonrn*Sinecurern*Sinfoniarn*Singelsrn*Singlern*Single scullerrn*Singletonrn*Singletriggerrn*Singularisrn*Singulariterrn*Singularitetrn*Singul�rrn*Sinisterrn*Sinistra manorn*Sinkadusrn*Sinofobirn*Sinologrn*Sinuositetrn*Sinusrn*Sinu�srn*Sirrn*Siratrn*Sirern*Sirenern*Siriasisrn*Siroccorn*Sisterern*Sisurn*Sisyfosarbejdern*Sit downrn*Sit down strejkern*Sitinrn*Sitofobirn*Sitologirn*Sitomanirn*Situationrn*Situerern*Situeretrn*Sivsangerrn*Sixpencern*Sjakrn*Sjakbajsrn*Sjakorn*Sj�llandrn*Skabrn*Skabelonrn*Skaberakrn*Skabiesrn*Skabilkenhovedrn*Skabi�srn*Skabrositetrn*Skadern*Skadevoldende vildtrn*Skafotrn*Skaktrn*Skalarn*Skalerbarhedrn*Skallern*Skalpelrn*Skandarn*Skandalern*Skandaliserern*Skandal�srn*Skanderern*Skanderendern*Skandinavienrn*Skandinavisk brunbj�rnrn*Skandinavisk Dyreparkrn*Skandskriftrn*Skansenrn*Skapulalgirn*Skarab�rn*Skarificerern*Skarlagenrn*Skarlagensfeberrn*Skarnbassern*Skarvrn*Skatrn*Skateboardrn*Skatologirn*Skedehornede dyrrn*Skeetrn*Skeletrn*Skeletterern*Skemarn*Skematiserern*Skematiskrn*Skenografrn*Skepsisrn*Skepticismern*Skeptikerrn*Skeptiskrn*Sketchrn*Skibs typerrn*Skibsterminologirn*Skibsudtrykrn*Skildpaddern*Skildvagtrn*Skillertrn*Skimmern*Skin foodrn*Skippern*Skismarn*Skismatikerrn*Skismatiskrn*Skitsern*Skitserern*Sklerosern*Skorn*Skolarrn*Skolastikerrn*Skolastikkenrn*Skolegangrn*Skoliastrn*Skolionrn*Skoliosern*Skoliotiskrn*Skolopenderrn*Skomagerfuglrn*Skonnertrn*Skonrogrn*Skontorn*Skoriern*Skorificerern*Skorpionst�gern*Skovhornuglern*Skovsneppern*Skovteknikerrn*Skrammereretrn*Skraverern*Skraveringrn*Skribentrn*Skriblern*Skriblerrn*Skroflerrn*Skroful�srn*Skrogrn*Skrotrn*Skrubbern*Skrupelrn*Skrupul�srn*Skrutinerern*Skr�lningrn*Skudafstandrn*Skudbilledern*Skuddagrn*Skudholdrn*Skudtegnrn*Skud�rrn*Skuldrn*Skulderrn*Skulpterern*Skulpturrn*Skulpturelrn*Skunkrn*Skurrilrn*Skurrilitetrn*Skvadronerern*Skvadron�rrn*Skvalderk�lrn*Skylightrn*Skylinern*Skyts�ndrn*Skyttern*Skytteelevrn*Skywritingrn*Sk�rbreddern*Sk�grn*Sk�gstribern*Sk�rmrn*Sk�rtorsdagrn*Sk�dern*Sk�jtel�berrn*Slacksrn*Slagrn*Slagerrn*Slaget om R�genrn*Slaget ved Lundrn*Slaget ved �ksnebjergrn*Slaguglern*Slalomrn*Slamrn*Slangrn*Slapstickrn*Slaraffenlandrn*Sleep inrn*Sleeping carrn*Sleeping partnerrn*Sleipnerrn*Slendrianrn*Slentnandorn*Slesvig-Holstenrn*Slikrn*Slikg�rdrn*Slikkrebsrn*Slingbackrn*Slipoverrn*Slippersrn*Slitagern*Slofrn*Sloganrn*Slow-downrn*Slow motionrn*Slugtrn*Slumrn*Sluprn*Sl�rrn*Sl�ringsnetrn*Sl�ruglern*Small talkrn*Smaragdrn*Smartrn*Smartnessrn*Smashrn*Smeltningrn*Smockingrn*Smogrn*Smorzandorn*SMTPrn*Sm�landsfarvandetrn*Sm�rg�srn*Snackrn*Snackbarrn*Snapshotrn*Sneflokrn*Snegleglentern*Snerresv�rmerrn*Sneuglern*Sniffern*Snivern*Snobrn*Snobbern*Snobberirn*Snogrn*Sorn*Soberrn*Sobrietetrn*Sobsisterrn*Sociabelrn*Sociabilitetrn*Socialrn*Socialiserern*Socialiseringrn*Socialismern*Socialistrn*Socialrealismenrn*Socierern*Societasrn*Societetrn*Societyrn*Sociolektrn*Sociolingvistikrn*Sociologrn*Sociologirn*Sociologiskrn*Socionomrn*Sodalitetrn*Sodomirn*Sodomitrn*Sodomitiskrn*Sofagrisrn*Soffitrn*Sofiern*Sofie Lassen-Kahlkern*Sofismern*Sofistrn*Sofisticerern*Sofistikrn*Sofistikationrn*Sofistiskrn*Sofomanirn*Sofrosynern*Softrn*Soft drinkrn*Soft icern*Softarn*Softwarern*Soggettorn*Soignerern*Soigneretrn*Soigneurrn*Soir�ern*Sokkelrn*Solrn*Sol Invictusrn*Solanaceaern*Solanorn*Solarrn*Solar plexusrn*Solarisationrn*Solariumrn*Solavekselrn*Soldateskern*Solecismern*Solenrn*Solennitetrn*Solennitetssalrn*Solenodontenrn*Solenoidern*Solfatararn*Solfegern*Solfeggerern*Solhvervrn*Solirn*Solidrn*Solidariskrn*Solidaritetrn*Soliderern*Soliditetrn*Solipsismern*Solitairern*Solitudern*Sollicitantrn*Sollicitationrn*Solliciterern*Solmisationrn*Solorn*Solsortrn*Solstitialrn*Solstitium brumalern*Solstitium �stivumrn*Solubelrn*Solubilitetrn*Solutionrn*Solvabelrn*Solvabilitetrn*Solvaturrn*Solvensrn*Solventrn*Solventiarn*Solverern*Somatiskrn*Somatiske cellerrn*Somatologrn*Somatologiskrn*Sombrern*Sombreretrn*Sombrerorn*Sommelierrn*Sommerrn*Sommer OLrn*Sommertidrn*Somnambulrn*Somnambulern*Somnambulerern*Somnambulismern*Somniferarn*Somnolensrn*Somnolentrn*Sonatern*Sonatinern*Sondern*Sonderern*Sonetrn*Sonettistrn*Sonometrirn*Sonorrn*Sonoritetrn*Sonororn*Sophiarn*Sophisticatedrn*Soporrn*Soporativrn*Soprarn*Sopranrn*Sopranistrn*Sorbetierern*Sordesrn*Sordidrn*Sordiditetrn*Sordinrn*Sordorn*Soritesrn*Sororrn*Sororicidarn*Sorsrn*Sortrn*Sortbroget dansk malkerace.rn*Sorterern*Sortiern*Sortimentrn*SOSrn*Sospirandorn*Sospirorn*Sostenutorn*Soterrn*Soteriologirn*Soteriskrn*Sotiern*Sottisern*Sottorn*Sotto vocern*Sourn*Soubrettern*Souffl�rn*Soulrn*Souperrn*Souperern*Souschefrn*Soutachern*Soutanern*Soutenerern*Souten�rrn*Souvenirrn*Sovereignrn*Sovjetrn*Spadillern*Spagatrn*Spaghettirn*Spaghetti al burrorn*Spaghetti al pomodororn*Spaghetti al sugo di carnern*Spaghettidrengrn*Spaghettiwesternrn*Spahirn*Spalierrn*Spammailrn*Spanglishrn*Spaniolrn*Spankingrn*Spanngardinrn*Spanskgr�ntrn*Spantrn*Sparkst�ttingrn*Sparsimrn*Spartanskrn*Spartelrn*Spasmern*Spasmodiskrn*Spasmologirn*Spastikerrn*Spatelrn*Spatierern*Speakerrn*Specerierrn*Specialrn*Specialarbejderrn*Specialern*Specialiserern*Specialistrn*Speciern*Specielrn*Speciesrn*Specificerern*Specifikrn*Specifikationrn*Specimenrn*Speci�srn*Spectatorrn*Speditionrn*Spedit�rrn*Speechrn*Speedrn*Speedern*Speederrn*Speedmarkerrn*Speedometerrn*Speedwayrn*Spejlrn*Spektakelrn*Spektralrn*Spektralanalysern*Spektroskopirn*Spekulantrn*Spekulationrn*Spekulativrn*Spekulerern*Speleologirn*Spelunkrn*Spencerrn*Spendabelrn*Spenderern*Spermarn*Spermacetrn*Spermatiskrn*Spermatologrn*Spermatorroern*Spermatozorn*Spesrn*Speserrn*Spexrn*Sphacelusrn*Sphagnumrn*Spianatorn*Spiccatorn*Spider-manrn*Spidsbukrn*Spidsskarprn*Spiesrn*Spilrn*Spillagern*Spilomrn*Spinrn*Spinacirn*Spiniferrn*Spiniformrn*Spin�srn*Spionrn*Spionagern*Spirakulumrn*Spiralrn*Spirantrn*Spiritismern*Spiritistrn*Spiritorn*Spiritosorn*Spiritualrn*Spiritualiarn*Spiritualisrn*Spiritualiserern*Spirituelrn*Spirituosarn*Spiritusrn*Spiritus sanctusrn*Spiritus vinirn*Spiritu�srn*Splankniskrn*Splanknologirn*Spleenrn*Splendidrn*Spolerern*Spoliarn*Spoliariumrn*Spoliationrn*Spoliatorrn*Spolierern*Spond�rn*Spongiarn*Spongi�srn*Sponsaliarn*Sponsiorn*Sponsorrn*Sponsusrn*Spontanrn*Spontanismenrn*Spontanitetrn*Sponte suarn*Sporadiskrn*Sporern*Sporenstregsrn*Sportrn*Sportlerrn*Sportyrn*Sporvognrn*Spotrn*Spotlightrn*Sprayrn*Sprayern*Sprechstallmeisterrn*Sprichwortrn*Springrn*Sprinklerrn*Sprintrn*Sprintern*Sprinterrn*Sprossern*Spruern*Spumantern*Spunsrn*Spurtrn*Spurveh�grn*Spurveuglern*Sputnikrn*Spyfluern*Sp�khuggerrn*Sp�ttet s�lrn*Squadronrn*Squarern*Squashrn*Squatterrn*Squawrn*Squeezern*Squirern*SSHrn*SSLUGrn*St. Andrewsrn*Stabilrn*Stabilisatorrn*Stabiliserern*Stabilitetrn*Staccatorn*Stadionrn*Stadiumrn*Stafetrn*Staffrn*Staffagern*Staffelirn*Stafferern*Stafferingrn*Stagrn*Stagern*Stagemanagerrn*Stagflationrn*Stagnantrn*Stagnationrn*Stagnerern*Stagsejlrn*Stainlessrn*Stakern*Stakitrn*Stalagmitrn*Stalaktitrn*Stalinismern*Stalinorgelrn*Stallrn*Stamcellerrn*Standrn*Standardrn*Standardiserern*Standardiseringrn*Standartrn*Standbyrn*Standinrn*Standvildtrn*Stangrn*Stankelbenrn*Stanniolrn*Stannumrn*Stansern*Stante pedern*Stanzern*Starrn*Starletrn*Stars and stripesrn*Stasern*Stassanisationrn*Statariskrn*Statementrn*Statikrn*Stationrn*Stationcarrn*Stationerern*Station�rrn*Statiskrn*Statistrn*Statistikerrn*Statistiskrn*Stativrn*Statorrn*Statoskoprn*Statsskovreservatrn*Statuariskrn*Statuern*Statuerern*Statuere et eksempelrn*Statuettern*Staturrn*Statusrn*Status idemrn*Status pr�sensrn*Status quorn*Statussymbolrn*Statutrn*Staudern*Staurodulirn*Stauroforrn*Stavnsb�ndetrn*Stayerrn*Steamerrn*Stednavnrn*Steeplechasern*Stelern*Stellarn*Stella novarn*Stella polarisrn*Stellarrn*Stellarastronomirn*Stellariumrn*Stemmatografirn*Stencilrn*Stengunrn*Stenografrn*Stenokardirn*Stenokorirn*Stenosern*Stenothoraxrn*Stenotiskrn*Stenotypistrn*Stentandorn*Stentorr�strn*Steprn*Stephen Ambrosern*Steppern*Steppe�rnrn*Sterbensrn*Stercusrn*Stereorn*Stereofilmrn*Stereofonirn*Stereografiskrn*Stereokamerarn*Stereometrirn*Stereoskopiskrn*Stereotyprn*Stereotypirn*Sterilrn*Sterilisationrn*Sterlingrn*Sternalrn*Sternutationrn*Sternuterern*Stertorrn*Stertor�srn*Stetoskoprn*Stetoskopirn*Stevrn*Stevedorern*Stewardrn*Stewardessern*Stirn*Stichometrirn*Stichomytirn*Stifadorn*Stiftrn*Stigmarn*Stigmatisationrn*Stigmatiserern*Stikmygrn*Stiletrn*Stiligrn*Stiliserern*Stilistrn*Stilistikrn*Still going strongrn*Stillebenrn*Stillicidiumrn*Stillicidium lacrimalern*Stillicidium nariumrn*Stillicidium urin�rn*Stillsrn*Stiltonrn*Stimulansrn*Stimulerern*Stimulusrn*Stipationrn*Stipendiatrn*Stipendiumrn*Stiplern*Stipulationrn*Stirpalrn*Stirridsrn*Stjernetegnrn*Stoarn*Stock exchangern*Stockcarrn*Stockholmrn*Stoicismern*Stoikerrn*Stokerfyrrn*Stolarn*Stollern*Stomachalrn*Stomakacern*Stomatologirn*Stonern*Stor hornuglern*Stor ormrn*Stor Pr�stekravern*Stor Regnspovern*Stor s�anemonern*Storbritannienrn*Storern*Store bededagrn*Store Bj�rne s�rn*Store Slave s�rn*Storehousern*Storesrn*Storkrn*Stornerern*Storstr�ms amtrn*Storyrn*Stoutrn*Strabadsrn*Strabadserern*Strabismern*Strabistiskrn*Stradarn*Stradivariusrn*Strandastersrn*Strandjagtedderkoprn*Strandkrappern*Strandk�lrn*Strandloppern*Strandmandstrorn*Strandsenneprn*Strandskadern*Strandsneglrn*Strangulationrn*Strangulerern*Strangurirn*Strascinandorn*Stratarn*Strategrn*Strategirn*Stratenr�verrn*Stratificerern*Stratifikationrn*Stratigrafirn*Stratumrn*Streakerrn*Streamerrn*Streamlinern*Streamlinedrn*Strelitzerrn*Strepitosorn*Strepitusrn*Streptamidrn*Streptokokrn*Streptomycinrn*Stressrn*Strettorn*Stribet dv�rghornuglern*Stribet gribbefalkrn*Strictern*Stricto sensurn*Striksrn*Striktrn*Strikturrn*Stringendorn*Stringensrn*Stringentrn*Stringerern*Striprn*Strippern*Strisciandorn*Strofern*Strofiskrn*Strokern*Struenseern*Strugglerrn*Strukturrn*Strukturalismern*Strukturelrn*Strukturerern*Strumarn*Strykninrn*Studbookrn*Studenterforum Esbjergrn*Studentikosrn*Studerern*Studiern*Studiorn*Studiosusrn*Studiosus artiumrn*Studiosus perpetuusrn*Studiumrn*Stukrn*Stukarn*Stukkaturarbejdern*Stultusrn*Stuntmanrn*Stupefacientiarn*Stupefaktionrn*Stupidrn*Stupiditetrn*Stuporrn*Stuprationrn*Stupratorrn*Stuprerern*Stuprumrn*Sturm und Drangrn*Stutterirn*Stygiskrn*Stylern*Styliformrn*Stylitrn*Stylografrn*Stylusrn*Stypsisrn*Styptikarn*Styrefjerrn*Styresystemrn*Styre�rern*Styrtomrn*Styverrn*Styxrn*St�ndchenrn*St�rkstr�mrn*St�vnrn*St�derrn*St�kiologrn*St�kiologirn*St�ttetandedern*St�lormrn*Sua Santit�rn*Sua spontern*Subrn*Sub pr�texturn*Sub p�narn*Sub rosarn*Subakutrn*Subakvatiskrn*Subalternrn*Subalternationrn*Subalternitetrn*Subastralrn*Subdeliriumrn*Subdividerern*Subdominantrn*Suber�srn*Subfebrilrn*Subhastationrn*Subitorn*Subjektrn*Subjektionrn*Subjektivrn*Subjugerern*Subjunktionrn*Subjunktivrn*Subkrustalrn*Subkulturrn*Sublimrn*Sublimationrn*Sublimerern*Sublimeringrn*Subliminalrn*Sublunariskrn*Submarinrn*Submarinern*Submergerern*Submersionrn*Submissionrn*Submissivrn*Submultiplumrn*Subordinationrn*Subornationrn*Subreptionrn*Subrogationrn*Subsekutivrn*Subsekvensrn*Subsidierrn*Subsidiumrn*Subsidi�rtrn*Subsid�rrn*Subsignationrn*Subsignerern*Subsistensrn*Subsistensl�srn*Subsistensmidlerrn*Subsistentrn*Subsisterern*Subskribentrn*Subskriberern*Subskriptionrn*Substansrn*Substantialiterrn*Substantialitetrn*Substantielrn*Substantivrn*Substantiverern*Substantiviskrn*Substituerern*Substitutrn*Substitutionrn*Substratrn*Substruktionrn*Subsumerern*Subsumptionrn*Subterfugiumrn*Subterranrn*Subtilrn*Subtilitetrn*Subtitlern*Subtrahendrn*Subtraherern*Subtraktionrn*Subtropiskrn*Suburbrn*Suburbanrn*Subventionrn*Subventionerern*Subversionrn*Subversivrn*Subverterern*Subwayrn*Succederern*Succesrn*Successibilitetrn*Successionrn*Successivrn*Successivern*Successorrn*Succinetrn*Succursalern*Succussionrn*Sucrosern*Sudaminarn*Sudariumrn*Sudationrn*Sudatoriumrn*Sudorrn*Sueciarn*Suecicarn*Sufficiensrn*Sufficientrn*Suffiksrn*Suffisancern*Suffisantrn*Sufflerern*Suffl�rrn*Suffocatorn*Suffokationrn*Suffokerern*Suffragiumrn*Suggererern*Suggestibelrn*Suggestionrn*Suggestivrn*Suicidarn*Suicidiumrn*Suitcasern*Suitern*Sujetrn*Sukatrn*Sukkerrn*Sukker, fremstilling afrn*Sukkerroern*Sukkerr�rrn*Sukkulentrn*Sukkumberern*Sukkurerern*Sulcatusrn*Sulcusrn*Sulfatrn*Sulfidrn*Sulfitrn*Sulforn*Sulfonamiderrn*Sulfonatrn*Sulfurrn*Sulkyrn*Sultanrn*Sultanen af Bruneirn*Sumatrarn*Sumaturrn*Summarn*Summa appellabilisrn*Summa cum laudern*Summa summarumrn*Summariskrn*Summariumrn*Summerern*Summing uprn*Summitetrn*Sumptuositetrn*Sumptusrn*Sumptu�srn*Sunrn*Sunday Times bogprisrn*Sunnarn*Sunnitrn*Suomalainenrn*Suomirn*Super-rn*Superbrn*Superbowlrn*Supercargorn*Superellipsern*Supererern*Superficielrn*Superficiesrn*Superfluumrn*Superflu�srn*Superfosfatrn*Superf�tationrn*Superieurrn*Superintendentrn*Superiorrn*Superioritetrn*Superlativrn*Superlativiskrn*Supermanrn*Supermarkedrn*Supernumer�rrn*Supersederern*Supersessionrn*Supersoniskrn*Superstitionrn*Superstiti�srn*Superventionrn*Supperrn*Suppleantrn*Supplementrn*Supplement�rrn*Supplerern*Supplicerern*Suppliciumrn*Supplikrn*Supplikantrn*Supponerern*Suppositionrn*Supppressionrn*Suppressio mensiumrn*Suppressivrn*Supputationrn*Supputerern*Supradentalrn*Supranaturalrn*Supranaturalismern*Suprematrn*Suprematirn*Surern*Suret�rn*Surfridingrn*Surinamrn*Surplisrn*Surprisern*Surprisepartyrn*Surrealismern*Surrektionrn*Surrenderrn*Surrogatrn*Surveillerern*Suryarn*Susceptibelrn*Susceptibilitetrn*Suscitationrn*Suspektrn*Suspenderern*Suspensionrn*Suspensivrn*Suspensoriumrn*Suspicerern*Suspicionrn*Suspici�srn*Susurrusrn*Suturrn*Suver�nrn*Suver�nitetrn*Suzer�nitetrn*Svadarn*Svanern*Svartbagrn*Svastikarn*Svecismern*Svecomanirn*Sveltorn*Svend 1. Tvesk�grn*Svend 2. Estridsenrn*Svend 3. Grathern*Svend Gj�ngern*Sverigern*Sveriges regenterrn*Svingfjerf�ldningrn*Sv�mmehudrn*Sv�mmekrabbern*Swaggerrn*Sweaterrn*Sweepstakern*Sweetheartrn*Swervern*Swimmingpoolrn*Swingrn*Sybaritrn*Sybaritiskrn*Sybaritismern*Syddansk Universitet Esbjergrn*Sydneyrn*Syfiliderrn*Syfilidologrn*Syfilisrn*Syfilitikerrn*Syfiloidrn*Syfilomrn*Sykofantrn*Sykosisrn*Sylfern*Sylfidern*Syllabarn*Syllabariumrn*Syllaberern*Syllaberingrn*Syllabiskrn*Syllepsisrn*Syllogiserern*Symbiosern*Symbolrn*Symbolikrn*Symboliserern*Symbolismern*Symbolskrn*Symfonirn*Symfoniorkesterrn*Symfoniskrn*Symfonisk digtningrn*Symfysern*Symmakirn*Symmetrirn*Symmetriskrn*Sympatetiskrn*Sympatirn*Sympatiserern*Sympatiskrn*Symposiumrn*Symptomrn*Symptomatiskrn*Synagogern*Synagogen i L�derstr�dern*Synallagmatiskrn*Synaloiphern*Syndetikonrn*Syndikalismern*Syndikatrn*Syndikusrn*Syndromrn*Synekirn*Synekiskrn*Synergetiskrn*Synergirn*Synergismern*Synesisrn*Synftigrn*Syngenetiskrn*Synkopern*Synkresern*Synkretismern*Synkroniseringrn*Synkronismern*Synkronistiskrn*Synodern*Synonymrn*Synonymikrn*Synopsern*Synoptikernern*Synoptiskrn*Syntagmarn*Syntagmern*Syntaksrn*Syntaktiskrn*Syntesern*Syntonrn*Syn�resisrn*Syn�stesirn*Syrern*Systemrn*Systema naturaern*Systemadministratorrn*Systematikerrn*Systematiserern*Systematiskrn*Systematologirn*Systemetrn*Systemfilrn*Systolern*Syvende dags adventisterrn*Syzygierrn*S�byrn*S�dern*S�sonrn*S�trn*S�ttern*S�tterrn*S�gemaskinern*S�kogleaksrn*S�lvrn*S�lvm�gern*S�mrokkern*S�ndagrn*S�nderjyllands Symfoniorkesterrn*S�nderskydningrn*S�pindsvinrn*S�pindsvinetrn*S�ren Gyldendal-prisenrn*S�ren Kierkegaardrn*S�ren Kragh-Jacobsenrn*S�slaget ved Jyllandrn*S�solrn*S�stjernern*S�trnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

S for Svering


Partikelaccelerator

acceleratorrnrnEn partikelaccelerator er et apparat til at accelerere elementarpartikler op til enrnh�j hastighed, de bruges for eksempel til eksperimenter i fysik.

Wikified


Skonnert

En skonnert er i skibsterminologi betegnelsen for et hurtigtg�ende fart�j som b�rer langskibs sejl p� alle master, som dog ogs� kan f�re r�sejl.

Wikified


Skrog

skrog er i skibsterminologi betegnelsen for skibets "krop".rn----rnEt skrog kan ogs� v�re betegnelsen for den uspiselige del af en frugt, for eksempel et �bleskrog.

en:


Sk�de

Et sk�de er i skibsterminologi betegnelsen for en line, der bruges til at styre sejlets underkant med.

Wikified


Spant

Spant er i skibsterminologi betegnelsen for det t�mmer der udg�r skibets skelet.

Wikified


Stag

Stag er i skibsterminologi betegnelsen for en line der afstiver masterne i skibets l�ngderetning.

Wikified


Stagsejl

Et stagsejl er i skibsterminologi betegnelsen for et trekantet sejl, der som regel s�ttes p� stag mellem skibets master eller som forsejl.

Wikified


Stang

En stang er i skibsterminologi betegnelsen for en ekstra sektion som forh�jer den egentlige mast.

Wikified


Styre�re

En styre�re er i skibsterminologi betegnelsen for en bredbladet �re p� skibets styrbords side, som man styrer skibet med.rnRorets forg�nger.

Wikified


St�vn

En st�vn er i skibsterminologi betegnelsen for skibets forende.

Wikified


Skibstype

Skibe har gennem tiderne v�ret et af menneskets foretrukne transportmidler. En lang r�kke af skibe er derfor blevet udviklet til specifikke behov og form�l.rnrnI det f�lgende er en lang r�kke af disse skibstyper beskrevet n�rmere.rnrn*12-meterrn*Barkrn*Barkentinern*Biremern*Brigrn*Brigantinern*Caravela rotundarn*Clipperrn*Fregatrn*Fuldriggerrn*Galejrn*Galleassern*Galleonrn*Havkapsejlerrn*Hvalfangerrn*Junkern*Karavelrn*Katamaranrn*Koggern*Krigsskibrn*Kutterrn*Langskibrn*Linjeskibrn*Ostindienfarerrn*Sivb�drn*Skonnertrn*Skonnertbrigrn*Trimaranrn*VikingeskibrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* Sejlskibe af Christopher Chant


Styresystem

systemfr:Syst�me D'exploitationnl:Besturingssysteempl:System operacyjnypt:Sistemas operacionaissv:OperativsystemrnStyresystemet, eller operativsystemet (fra det engelske "operating system"), ofte forkortet OS, er noget af det mest basale programmel i en computer. Men det som folk nu om stunder forbinder med begrebet, best�r af flere del-elementer hvoraf en del tidligere blev anset som v�rende separat fra styresystemet. Hvad der "h�rer sig til" et styresystem er ogs� noget der varierer i forskellige kredse. Men lad os se p� hvilke dele der kan v�re i et moderne styresystem:rn* Kernel'en, eller p� dansk, "kernen", er den inderste af et styresystem. Dens opgave er at kontrollere ressourcer som hukommelse (RAM) og tilgang til lagerplads og eksterne enheder, og fordele CPU ressourcer til de forskellige bruger programmer. rn* Drivere, moduler eller sub-systemer, hvis form�l er at standardisere gr�nsefladen til forskellig hardware eller software. Det kan v�re standard printer drivere der "overs�tter" et billede i computerens hukommelse til en repr�sentation som en specifik printer forst�r, filsystemer som "overs�tter" en hardisks lange r�kke af data til filer og foldere med meta-data, til sub-systemer som OpenGL eller Direct3D der lader programmer bruge mulighederne i et 3D kort ved hj�lp af en konsistent gr�nseflade, uden at kende til kortets egenskaber.rn* En shell, eller "skal" til kommunikation med brugeren. De mest kendte styresystemer som Microsofts Windows og Apples MacOS har grafiske brugerflader, men det er langt fra den eneste mulighed. En af de �ldste former for shell var den tekstbaserede kommandoprompt, som stadig er at finde i Windows og er kommet til i MacOS's version 10, og som er flittigt brugt i server- og mainframe milj�er, hvor alsidighed og automatiseringsmuligheder er h�jere v�gtet end brugervenlighed.rnrnOverst�ende punkter er nok det minimale man forventer at finde i et styresystem i dag, men de fleste leveres med flere dele, eller har det som valgfri mulighed, som f.eks.:rnrn* En form for "windowing system", der g�r det muligt for programmer at f� en "del" af sk�rmen, og modtage input fra brugeren i disse vinduer. Prim�rt til personlige computere eller andre systemer hvor der er tilkoblet en grafisk terminal, servere og mainframes f�r prim�rt deres inputs via andre gr�nseflader.rn* Et "widget toolkit", som er et bibliotek af brugerflade elementer som knapper og tekst felter, til brug i programmers vinduer. B�de for at undg� at skulle programmere de samme ting flere gange til flere programmer, men ogs� for at f� et ensartet udsende igennem alle programmer. Det sidstn�vnte demonstreres glimrende af at styresystemer der leveres med et toolkit, som Windows og MacOS, har et gennemg�ende "look", mens styresystemer hvor det er 3. parts software, ofte har et "blandet look".rn* Ekstra programmer i form af sm� nytteprogrammer som "lommeregnere", adresse kartoteker, multimedie afspilnings programmer, tekst redigerings programmer, internet browsere, e-mail programmer, med mere. Disse er ikke direkte n�dvendige for brugen af styresystemet, men leveres ofte med.rnrnDe tre sidste punkter er mest kendetegnende for styresystemer rettet mod den "personlige" computer, men efterh�nden krydser de forskellige styresystemers veje. Mens Windows og MacOS der i de tidlige firsere blev designet med den personlige computer for �je, efterh�nden har bev�get sig ind i server markedet i de nyeste versioner, s� har Unix, som blev designet til time-sharing systemer (det man idag ville kalde mainframes) g�et den anden vej i form af OpenBSD, NetBSD, FreeBSD og diverse Linux distributioner, som idag kan k�re p� PC'er der ellers ville blive betragtet som for sm� til at kunne k�re den mindste version af Windows XP.rnrnDer er ogs� et v�ld af mere eller mindre nichepr�gede styresystemer fra de st�rste mainframes til h�ndholte PDA'er ("Personal Data Assistant"), specialiserede real-time systemer og embedded systems, der tilbyder forskellige variationer af delelementer, velegnet til forskellige form�l.rnrnSe ogs� liste over styresystemer.

Se ogs� liste over styresystemer


Tegneserie

bookde:Comiceo:Komiksonl:StripverhaalrnrnEn tegneserie er et tegnet billede med eller uden ramme, som best�r af mindst to billeder der indbyrdes h�nger sammen og er afh�ngige af hinanden, og som fort�ller en fremadskridende handling.rnrn* En tegneserie kan v�re uden tekst (f.eks. Ferd'nand), men som oftest indeholder den tekst i talebobler og i forklarende tekstrammer (f.eks. Anders And). Den kan i enkelte tilf�lde v�re uden talebobler og kun indeholde forklarende og fort�llende tekstrammer (f.eks. Prins Valiant.rnrn* En tegneserie kan g�re brug af forskellige effekter for at tydeligg�re meningen. Den kan benytte sig af lydord eller af et efterh�nden alment kendt billedsymbolsprog.rnrn* Den enkleste form for tegneserie er den afsluttede, humoristiske avisstribe, men formen er blevet udviklet til den mere komplicerede h�fte- og albumsform.rnrn=== Kendte tegneserier ===rnAf kendte tegneserier, findes bl.a:rn* Anders Andrn* Asterixrn* Bassernern* Garfieldrn* Steen og Stofferrn* Supermanrn* S�ren Sp�ttern* Edderkoppen (Udgivelser)rn* Hulk (Udgivelser)rn* Spider-man (Udgivelser)rn* De Fantasiske 4 (Udgivelser)rn* DareDevil (Udgivelser)rn* Batmanrn* Projekt X (Udgivelser)rnrnIs�r Belgien har produceret mange kendte tegneseriefigurer som:rnrn* Tintinrn* Lucky Lukern* Sm�lfernern* Spirillenrn* Vakse Viggo

link til Belgien


T

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnrnTegnet T har mange betydninger.rn# 20. bogstav i det danske alfabet.rn# t er forkortelse af tonrn# rnrn----rnOrd der starter med T:rn*Table d'h�tern*Tabletterirn*Tage Skou-Hansenrn*Taillern*Tailormadern*Taiwanrn*Takahern*Takkelagern*Takt og Tonern*Talarrn*Talismanrn*Taljern*Tallerkenmuslingrn*Tamperdagrn*Tanganyika s�rn*Tangentrn*Tangerern*Tangloppern*Tanglusrn*Tangsnarrern*Tannh�userrn*Tantern*Tantiemern*Tarifrn*Tarsern*Tarturn*Taskenspillerrn*Tasmanienrn*Tatarrn*Tautologirn*TCP/IPrn*Tebuskenrn*Tegneseriern*Tegneserierrn*Teknologirn*Tekstrn*Tekstterminalrn*Telepatirn*Tellusrn*Temarn*Temperamentrn*Temperaturrn*Tempererern*Temporn*Tendensrn*Tenderrn*Tenderern*Tenerifern*Terapeutisk kloningrn*Terapirn*Terminologirn*Termometerrn*Terrassern*Territoriumrn*Terrorrn*Terrorangrebet den 11. september 2001rn*Terr�nrn*Terr�nplejern*Terti�rtidenrn*Tesisrn*Testamentrn*Testamentern*Testimoniumrn*T�te-�-t�tern*T�tenrn*The Godfatherrn*Theophilus Hansenrn*Thingb�k kalkminerrn*Thomas Kingorn*Thomas Youngrn*Thorrn*Thorkild Hansenrn*Thorsager Kirkern*Thorvald Stauningrn*Thotrn*Thripsrn*Thur�rn*Thyra Danebodrn*Tidszonern*Tilbeh�rrn*Tim Burtonrn*Tiprn*Tiradern*Tirsdagrn*Tivolirn*Tolerancern*Tolererern*Tom Kristensenrn*Tomatrn*Tombolarn*Tonern*Tongarn*Tonnagern*Tonsurrn*Tony Blairrn*Topkappern*Topografrn*Toppet lappedykkerrn*Tornisterrn*Torrens s�rn*Torsdagrn*Torskrn*Tortarn*Toscarn*Totalrn*Totalitetrn*Touchern*Toulousern*Tour de Francern*Tournedosrn*Traditionrn*Traditionelrn*Trafikrn*Tragediern*Tragikomiskrn*Tragiskrn*Trakasserirn*Traktatrn*Traktementrn*Trakterern*Trakt�rrn*Tranrn*Tranchern*Trancherern*Trancherknivrn*Transaktionrn*Transkriptionrn*Transponerern*Transportrn*Transportabelrn*Transporterern*Trapholtmuseetrn*Trappist�lrn*Travestirn*Trawlrn*Trelegemeproblemetrn*Tributrn*Trikinerrn*Trikofilrn*Trikotagern*Trimaranrn*Trinidad og Tobagorn*Tripel-Alliancern*Tristan og Isoldern*Triumfrn*Triumferern*Trivialitetrn*Trivielrn*Troels Kl�vedalrn*Trof�rn*Troldkrabbern*Trubadurenrn*Trudrn*Trustrn*Trykkern*Tryllefl�jtenrn*Tr�kfuglrn*Tr�kg�strn*Tr�kke anrn*Tr�krutern*Tr�nern*Tsing Paorn*Tsunamirn*Tucumanrn*Tudsern*Tumultrn*Tur og Returrn*Turbinern*Turismern*Turneringrn*Turnusrn*Turn�rn*Tuskern*Tutti fruttirn*Tuvalurn*Tuxrn*T�bingenrn*Tycho Brahern*Tyrrn*Tyranrn*Tyrannirn*Tyrannisk,rn*Tysklandrn*T�vern*T�nderrn*T�nder museumrn*T�refl�d og t�reflodrn*T�rnfalkrn*T�rnsneglrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Forkortelse af Ton -> t er forkortelse af ton


Tyskland

Tyskland er placeret centralt i Europa, syd for Danmark. rnrnLandet best�r af 16 delstater Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-W�rttemberg, Bayern, Berlin, Mecklenburg-Vorpommern, Brandenburg, Sachsen-Anhalt, Th�ringen, Sachsen.rnrnForbundsrepublikken Tyskland d�kker et areal p� 357.000 km2. Fra den danske gr�nse i Nord og til gr�nsen mod �strig og Schweiz i syd er afstanden godt 850 km, og fra den �stlige til den vestlige gr�nse 600 km.rnNordtyskland er relativt fladt, Midt- og Sydtyskland mere kuperet med bjerge op til 1.500 meters h�jde, og helt mod ligger Alperne med Zugspitze som h�jeste punkt med cirka 3.000 meter.rnrnKlimaet er tempereret med et udpr�get kystklima i Nordtyskland. Hamburg har en middeltemperatur i den koldeste m�ned p� 0,4 �C og i den varmeste p� 16,6 �C. De tilsvarende temperaturer i M�nchen er henholdsvis -1,7 �C og 17,3 �C. Den gennemsnitlige nedb�rsm�ngde per �r i Hamborg er 744 mm og i M�nchen 948 mm.rnrnI 1990 havde Forbundsrepublikken Tyskland en befolkning p� 79 millioner, eller godt 220 indbyggere per km2. Heraf boede godt 62 millioner i de 11 gamle delstater i den vestlige del af Tyskland, godt 18 milllioner i de 5 nye i den �stlige del. Der er dog betydelige regionale forskelle i befolkningst�theden. St�rre befolkningskoncentrationer findes i Nordrhein-Westfalen, Rhein-Main omr�det omkring Frankfurt, i den nordlige del af Baden-W�rttemberg og i Sachsen.rnForbundsrepublikken Tyskland blev grundlagt i 1949 som en forbundsstat best�ende af 10 delstater (Bundesl�nder) og Berlin (Vest); i dag efter foreningen er der 16 delstater.rnrnValg til Forbundsdagen (Bundestag), finder sted hvert fjerde �r. Efter det f�rste f�llestyske valg i december 1990 bestod forbundsregeringen af partierne Christlich Demokratische Union/Christlich Soziale Union (CDU/CSU) og Freie Demokratische Partei (FDP), medens Sozialdemokratische Partei Deutschlands (SPD), B�ndnis 90/Die Gr�nen og partiet PDS var i opposition.rnrnDe enkelte delstater har udstrakt selvstyre og kan p� omr�der som milj�, kultur og uddannelse i vidt omfang gennemf�re deres egen lovgivning. Der kan derfor v�re store forskelle p� love og forordninger fra delstat til delstat. Valg til delstatsparlamenterne finder som hovedregel sted hvert fjerde �r.rnDelstaterne er repr�senteret i Forbundsr�det (Bundesrat). Forbundsr�dets vigtigste opgave er at varetage delstaternes interesser i sager, der vedr�rer deres kompetence. Det er delstaternes regeringer der udpeger repr�sentanterne til Forundsr�det.rnForbundsrepublikkens statsoverhoved er forbundspr�sidenten, der v�lges ved indirekte valg for en periode p� 5 �r. Richard von Weizs�cker blev valgt i 1984 og i genvalgt i 1989.rnrnForbundsrepublikken Tyskland er sammen med USA og Japan de tre st�rste industrilande i den vestlige verden. Den sociale markeds�konomi er grundlag for den �konomiske politik.rnrnBlandt de mest fremtr�dende industrigrene er elektroteknisk industri, automobilindustri, maskinindustri og kemisk industri.

zh.wikipedia.org


Trimaran

En trimaran er i skibsterminologi betegnelsen for et treskroget fart�j, gerne med et stort midterskrog og to mindre sideskrog, som alle er forbundet over vandlinjen.

Wikified


Underholdning

de:Unterhaltung es:EntretenimientornrnUnderholdning er kunsten at holde mennesker besk�ftiget p� en m�de s� de har det sjovt.rnrnUnderholdning bliver tit formidlet gennem et medie som for eksempel TV, radio, teater, tegneserier eller andet.rnrnSe ogs� spil

Syntes lige jeg vil tilf�je spil.


Ungdomsorganisation

Der findes et stort antal ungdomsorganisationer i Danmark. Mange af dem er medlem af Dansk Ungdoms F�llesr�d.rn

Automated conversion


U

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet U har mange betydninger.rn# 21. bogstav i det danske alfabet.rn# Kemisk tegn for uran.rn# rnrn----rnOrd der starter med U:rn*Uafh�ngighedserkl�ringenrn*Uartikuleretrn*Ubikvitetrn*Ubikvit�rrn*Uddannelsern*Udenomsbekvemmelighederrn*Udfarvetrn*Udgangshastighedrn*Udisciplineretrn*Udparring i opdr�trn*Udsagnsordrn*Uds�tningsdirektivrn*Udvandringrn*Udviklingsplatformrn*UFOrn*Ufologirn*Ufonautrn*Ugern*Ugenummereringrn*Uglspilrn*UHFrn*Uistitirn*Uitlanderrn*UKrn*Ukasrn*Ukrudtrn*Ukulelern*Ulanrn*Ulankarn*Ulcerationrn*Ulcererern*Ulcer�srn*Ulcusrn*Ulcus decubitalern*Ulcus duodenirn*Ulcus durumrn*Ulcus mollern*Ulcus rodensrn*Ulcus venereumrn*Ulcus Ventriculirn*Ulektomirn*Ulemarn*Ulitisrn*Ulkrn*Ullrn*Ulnarn*Ulnarisrn*Ulnarisparalysern*Uln�rrn*Ulorragirn*Ulotrikerrn*Ulotriskrn*Ultimativrn*Ultimatumrn*Ultimorn*Ultorrn*Ultrarn*Ultraismern*Ultralydrn*Ultramarinrn*Ultramundanrn*Ultranationalrn*Ultrar�de str�lerrn*Ultraviolette str�lerrn*Ultravisibelrn*Ululationrn*Ululerern*Umbelliferrn*Umbrarn*Umpirern*Un poco (piu)rn*Una Cordarn*Unanimrn*Unanimitetrn*Unbefangenrn*Uncle Samrn*Unctionrn*Undecimern*Undergroundrn*Underholdningrn*Understatementrn*Underuldrn*Undinern*Undulationrn*Undulatoriskrn*Undulerern*Unerern*UNESCOrn*Unfairrn*Ung legrn*Ungarnrn*Ungdomsorganisationrn*Ungdomssl�vsindrn*Unged�delighedrn*Ungef�rrn*Ungef�rendern*Ungfuglrn*Ungulatarn*Ungventumrn*Ungvin�srn*UNHCRrn*Unificerern*Unifikationrn*Uniformrn*Uniformerern*Uniformismern*Unigenitusrn*Unikrn*Unikumrn*Unilateralrn*Unionrn*Unionistrn*Uniseksualrn*Unisexrn*Unisonrn*Unitrn*Unitarrn*Unitarerrn*Unitarismern*United Nationsrn*United States of America.rn*Unitetrn*Universrn*Universalrn*Universalismern*Universalitetrn*Universetrn*Universitariskrn*Universitasrn*Universitetrn*Universitetscenterrn*UNIXrn*Unokul�rrn*UNRRArn*Unsern*Unter unsrn*Untergang des Abendlandesrn*Uovarn*Uovo al burrorn*Up ewig ungedeeltrn*Up to datern*Upper tenrn*Uppercutrn*Uppsalarn*Upwellingrn*Urrn*Ur-rn*Uragogarn*Uranrn*Uraniarn*Uranismern*Uranognosirn*Uranografrn*Uranografirn*Uranosrn*Uranoskopirn*Urbanrn*Urbaniserern*Urbanismern*Urbanitetrn*Urdrn*Urdurn*Uredorn*Urentiarn*Urgentrn*Urgerern*Urirn*Uriasbrevrn*Uriaspostrn*Urinalrn*Urinerern*Urningrn*Uroskopirn*Urpremierern*Ursidaern*Urticariarn*Uruguayrn*Ur�mirn*USArn*Usagern*Usancern*Ushasrn*Usurrn*Usurerern*Usurpationrn*Usurpatorrn*Usurpererrn*Ususrn*Utrn*Ut infrarn*Ut re mi fa sol la sirn*Ut retrorn*Ut suprarn*Utensilierrn*Utilisationrn*Utiliserern*Utilismern*Utilitaristrn*Utilitetrn*Utopirn*Utopiskrn*Utopistrn*Utugtrn*Uvarn*Uvilitisrn*Uvularn*Uvularrn*Uvulitisrn*Uvul�rrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Opdateret liste


Virtual Reality Modeling Language

Reality Modeling Language forkortet VRML er et filformat og en standard til beskrivelse at tredimensionelle modeller. Formattet kan beskrive interaktion mellem objekterne, brugerinteraktion og indeholder mulighed for hyperlink som HTML. Som filefternavn bruges ".wrl".rnrnVersion 1.0 af sproget blev i 1995 defineret ud fra SGI's (da Silicon Graphics, Inc) filformat "Inventor" og kunne kun beskrive statiske verdener. Version 2 af sproget, "VRML 97" tilf�jede interaktion og blev oph�jet til en ISO standard (14772-1:1997).rnrnStandarden bliver i�jeblikket vedligeholdt af Web3D consortium (http://www.web3d.org/).rnrnI "The Web3D Repository" findes links til VRML-modeller samt en r�kke programmer der kan vise VRML-filer.rnrnEksempler p� danske modeller findes p� rnrnhttp://www.rundetaarn.dk/dansk/3dda.htmlrnrnhttp://hendrix.imm.dtu.dk/vrml/

[[es:VRML]]


V

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet V har mange betydninger.rn# 22. bogstav i det danske og latinske alfabet.rn# Romertal for 5.rn# Forkortelse for volt.rn# Kemisk tegn for vanadium.rn# Forkortelse for von og van i navne.rn# Forkortelse for vest.rnrn----rnOrd der starter med V:rn*V-tegnrn*Vaccinationrn*Vadehavetrn*Vagabondrn*Vagabonderern*Vagn Holmboern*Vakancern*Valdemar 1. den Storern*Valdemar 2. Sejrrn*Valdemar 3.rn*Valdemar 4. Atterdagrn*Valdemarsdagrn*Valern*Valentinrn*Valkyrienrn*Valutarn*Vandrn*Vandalismern*Vandarvern*Vandb�nkebiderrn*Vandkalvrn*Vandmandrn*Vandnymfern*Vandrefalkrn*Vanr�gtrn*Vansirern*Vantrn*Vanuaturn*Variabelrn*Variantrn*Varierern*Varietetrn*Varunarn*Vattersotrn*Vayurn*Vern*Veddumbollerrn*Vegetabilierrn*Vegetarrn*Vegetationrn*Vegeterern*Vejovisrn*Vekselrn*Vektorrn*Velourrn*Venrn*Venern*Venerationrn*Venezuelarn*Venstrern*Venstresocialisternern*Ventilrn*Ventilationrn*Venusrn*Vera Lynnrn*Verbumrn*Verdandirn*Verdens syv underv�rkerrn*Verdensarvslistern*Verdunrn*Verdurarn*Verificerern*Veritabelrn*Vermicellerrn*Verserern*Versificerern*Versionrn*Vertern*Vertikalrn*Vertikal genoverf�rselrn*Ververn*Vestarn*Vestasrn*Vesterbrorn*Vesterhavetrn*Vestibulern*Vetorn*Viaduktrn*Viandern*Viande cuitern*Viaticumrn*Vibern*Vibirssaern*Vibrerern*Victoriarn*Victoria s�rn*Vidarrn*Vidkun Quislingrn*Vikingrn*Vildkaninrn*Vildtparadern*Vildtplejern*Vilern*Vilsundbroenrn*Vinrn*Vin blancrn*Vin rougern*Vindm�llern*Vingeb�ndrn*Vinterkvarterrn*Vipstjertrn*Virakrn*Virgarn*Virilrn*Virtual Reality Modeling Languagern*Virusrn*Virusresistensrn*Virvarrn*Visa pour I'Imagern*Viserern*Vishnurn*Visionrn*Vision�rrn*Visiterern*Visuelrn*Vitalrn*Vitalitetrn*Vitus Beringrn*Vladimir Ilyich Ulyanov Leninrn*Vokalrn*Vol-au-ventrn*Volont�rrn*Voltigerern*Volumenrn*Volumin�srn*Volvorn*Vonrn*Vordingborgrn*Voterern*Votiv-Gavern*Vuern*Vulcanusrn*Vulg�rrn*V�rnepligtrn*V�ttelysrn*V�lvenrn*V�domr�dernrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Opdateret liste


Vindm�lle

en:Windmill nl:windmolenrnVindm�lle, maskine som omdanner vindenergi til mekanisk arbejde eller til elektricitet. Historisk har vindm�llen v�ret en vigtig maskine, som muliggjorde mekanisk forarbejdning af korn, dels var de vigtig ved dr�ning af lave omr�der, s�rligt i Holland.rnrnIdag bruges vindm�ller kun til fremstillingen af elektricitet; de spiller en vigtig rolle i den vedvarende energiforsyning. rnrnDanmark har en f�rende stilling i produktionen af vindm�ller. Vestas er (2002) verdens st�rste producent af vindm�ller.rnVerdens st�rste vindm�lle (september 2002), en 4,5 MW prototype fra Enercon, st�r i Magdeburg, Tyskland.rnrnVindm�ller har indtil nu prim�rt v�ret opstillet p� landjorden. Men inden for de seneste par �r er flere vindm�lleparker blevet oprettet i havet ud for kysten.rnrnVindm�llefabrikanter er bl.a.:rn* Vestas (Danmark)rn* NEG micon (Danmark)rn* Enercon (Tyskland)rn-----rnLinkser:rnrn* Vindkraft: Vindmolleindustrien


Vestas

Vestas, dansk vindm�llefabrikant.rn

Automated conversion


Vant

Vant er i skibsterminologi betegnelsen for en line der afstiver masterne p� tv�rs af skibet.

Wikified


Wikipedia

cs:Wikipedie de:Wikipedia en:Wikipedia eo:Vikipedio es:Wikipedia fr:Wikipedia ia:Wikipedia nl:Wikipedia no:Wikipedia pl:Wikipedia sv:WikipediarnWikipedia er et wiki-baseret leksikon, som Larry Sanger startede 15. januar 2001. Den danske udgave startede 1. februar 2002.rnrnDet b�rende princip er �bent indhold, og Wikipedia er st�ttet af Free Software Foundation.rnProjektet var ment som et s�sterprojekt til Nupedia, men uden en egentlig kvalitetskontrol.rnFremdriften er god, men kvaliteten kan der i h�jeste grad s�ttes sp�rsm�lstegn ved.rnrnWikipedia har hele tiden v�ret et internationalt projekt, og findes nu p� flere sprog end det oprindelige anglo-amerikanske; de st�rste er den tyske og den polske.rnrn26. januar 2002 skiftede den engelske Wikipedia program fra UseModWiki til PHP og mySQL.rnrn25. september 2002 skiftede den danske Wikipedia til samme program.


WikiWiki

en:WikiWiki eo:Vikio et:WikirnTermen WikiWiki ("wiki wiki" betyder "hurtig" p� hawaiisk; og udtales "wee kee wee kee"). Termen kan bruges til at identifere enten en type af hypertekst dokument eller softwaren brugt til at skrive den. Ofte kaldet "wiki" i kort form, den samlede software g�r en i stand til at forfatte web dokumenter i samarbejde med andre, ved hj�lp af et simpelt markup sprog, og uden at indholdet bliver genneml�st af andre f�r det bliver accepteret. Det resulterende samlede hypertekst dokument, ogs� kaldet enten "wiki" eller "WikiWikiWeb," er typisk produceret af en samling af brugerer. Mange wikier kan med det samme genkendes p� deres brug af CamelCase, disse produces ved at bruge stort startbogstav for hvert ord og fjerne mellemrummene mellem ordene; dette g�r at frasen automatisk laves til et link (Wikipedia bruger ikke l�ngere CamelCase).rnrnWiki kultur er kendetegnet ved at ikke to wiki kloner er ens. Det bliver ofte debateret hvorvidt en side er en wiki eller ej. Enkelte personer bruger store resourcer p� at definere og bevare forskellene.rnrnDen orignale WikiWikiWeb blev skabt af Ward Cunningham. Han opfandt og navngav Wiki konceptet, og skabte den f�rste version af en WikiWiki server. Enkelte er af den opfattelse at alene Ward's wiki b�r kaldes Wiki (W med stort) eller WikiWikiWeb. For mere information om historien bag wiki henvises til historien om wiki. Ward's Wiki er stadig en af de mest popul�re Wiki sider:rnrn:http://www.c2.com/cgi/wiki?WelcomeVisitorsrnrnDu kan s�ge p� sidetitler p� de forskellige wiki'er ved at bruge MetaWiki.rnrnDu befinder dig p� nuv�rende tidspunkt p� Wikipedia wiki'en, som er et fors�g p� at skrive en encyklop�di fra bunden af, kollektivt.rnrnSe ogs� ofte stillede sp�rgsm�l og historien om wiki for mere information.

eo:


Eg (Quercus)

er en stor sl�gt af tr� og buske.rnrnSl�gten opdeles i to undergrupper: Hvid-ege og R�d-ege.rnrn*Hvid-ege udvilkler agernene i l�bet af en sommer.rn**Stilk-Eg (Quercus robur) er den mest almindelige egrn*R�d-ege udvilkler agernene i l�bet af n�sten to �r.

agerne -> agernene (s�ledes RO)


Sveriges provinser

er i dag inddelt i 21 provinser eller l�n. L�nsinddelingen blev p�begyndt allerede i begyndelsen af 1600-tallet. Regeringens repr�sentant i l�net er L�nsstyrelsen. Hvert l�n har en residensby. I hvert l�n findes et landsting, som i hovedsagen er ansvarlig for hospitalsv�senet.rnrnL�nsinddelingen findes ogs� i Finland.rnrnrnSveriges nuv�rende l�nrnL�n L�nsbogstav km2Befolkning (2002)Residensby Fra rn Blekinge l�n K 2.941 150.017 Karlskrona 1683 rn Dalarnas l�n (Tidligere Kopparbergs l�n) W 28.194 277.010 Falun 1647 rn Gotlands l�n I 3.140 57.412 Visby 1678 (?) rn G�vleborgs l�n X 18.191 278.171 G�vle 1762 rn Hallands l�n N 5.454 276.653 Halmstad 1719 rn J�mtlands l�n Z 49.443 128.586 �stersund 1810 rn J�nk�pings l�n F 10.475 327.824 J�nk�ping 1687 rn Kalmar l�n H 11.171 234.697 Kalmar 1634 rn Kronobergs l�n G 8.458 176.582 V�xj� 1674 rn Norrbottens l�n BD 98.911 254.733 Lule� 1810 rn Sk�ne l�n M 11.027 1.136.571 Malm� 1997 rn Stockholms l�n AB 6.490 1.838.882 Stockholm 1714 (?) rn S�dermanlands l�n (Tidligere Nyk�pings l�n) D 6.060 257.220 Nyk�ping 1634 rn Uppsala l�n C 6.989 296.627 Uppsala 1634 rn V�rmlands l�n S 17.583 273.933Karlstad 1779 rn V�sterbottens l�n AC 55.432 254.818 Ume� 1638 rn V�sternorrlands l�n Y 21.678 245.078H�rn�sand 1762 rn V�stmanlands l�n U 6.302 257.957 V�ster�s 1634 rn V�stra G�talands l�n O 23.942 1.500.857 G�teborg 1998 rn �rebro l�n Y 8.517 273.137 �rebro 1634 rn �sterg�tlands l�n E 10.562 412.363 Link�ping 1634 (?) rnrnrnrn==== Nedlagte l�n ====rnrn*G�teborgs og Bohus l�n (se V�stra G�talands l�n) rn*Kopparbergs l�n (se Dalarnas l�n)rn*Kristianstads l�n (se Sk�ne l�n) rn*Malm�hus l�n (se Sk�ne l�n)rn*Skaraborgs l�n (se V�stra G�talands l�n) rn*�lvsborgs l�n (se V�stra G�talands l�n) rn*�lands l�n (se Kalmar l�n)rnrn==== Nuv�rende l�n i Finland ====rnrn*Lapplands l�nrn*S�dra Finlands l�nrn*Ule�borgs l�nrn*V�stra Finlands l�nrn*�lands l�nrn*�stra Finlands l�nrnrn==== Nedlagte l�n i Finland ====rn*Kemi l�n

edit


R�dved (Sequoia sempervirens)

redwoodrnrnR�dved, er et stort stedsegr�nt n�letr� med brede lidt sk�lagtige n�le og en tr�vlet bark.rnrnKoglerne er runde 11mm - 17mm lange, med en 5mm lang sk�llet stilk. Tr�et tilh�re Cypresfamilien, tidliger h�rte arten til Taxodiaceae, men den plantefamile er nu lagt sammen med Cypresfamilien.rnrnR�dved forveksles ofte med Mammuttr�et, som ogs� er et stort tr�, som ogs� vokser i Kalifornien bare et andet sted, oppe i Bjergene.rnrnEn sammeligning af Sequoia/SequoiadendronrnrnBegge tr�er har navn efter Sequoyah (George Guess)


R�dgran (Picea abies)

Er et stedsegr�nt n�letr�, af granfamilien. Og det mest almindelige skovtr� i Danmark. Det dyrkes ogs� til juletr�er.rn----rnDanske skovtr�er


1881

en:1881 eo:1881 es:1881 fr:1881 it:1881 nl:1881 no:1881 pl:1881 pt:1881 sv:1881 rnrn�rhundreder: 18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundrede rnrn�rtier: 1830'erne 1840'erne 1850'erne 1860'erne 1870'erne - 1880'erne - 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne rnrn�rstal: 1876 1877 1878 1879 1880 - 1881 - 1882 1883 1884 1885 1886 rn----rnBegivenhederrn* 12. marts - Frankrig okkuperer Tunesien.rnrnF�dtrn* 12. marts - Kemal Atat�rk, tyrkisk reformatorrnrnD�dsfaldrn*

Oprettelse


Weymouthfyr (Pinus strobus)

Et indtil 50 m h�jt n�letr� fra Nordamerika, tynde bl�de n�le i knipper p� 5, h�ngende bananformede kogler med f� store sk�l; nu sj�ldnet plantet da den angribes og dr�bes af bl�rerust-svampen.


Rhododendron 'Halfdan Lem'

Hybrid: (Jean Marie de Montague x Red Loderi).rnrnBlomstrer fra f�rste halvdel af maj med store r�de blomster med en megetrnsvag m�rk tegning, i klaser med indtil 13 enkeltblomster, som senerernflader over i en bordeaux farve.rnrnEfter 10 �r ca. 140 cm h�j. Bliver meget l�s i v�ksten.rnrnPlanten d�r ved lave temperture i en h�rd isvindter, men kan sakkensrnt�le fuld sol og langvarig frost, s� l�nge tempaturene ikke bliver altrnfor lave.


W

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet W har mange betydninger.rn# 23. bogstav i det danske alfabet, hvis man regner det som en del af det danske alfabet. Bogstavet er oprindelig fra england, og bruges udelukkende i importerede ord.rn# rn# rnrn----rnOrd der starter med W:rn*W/ZRrn*W3Crn*WAACrn*WAAFrn*WAASrn*WACrn*Wadersrn*Wadirn*Wado-ryorn*Wagenseilrn*Waggonrn*Waggon-litrn*Wahabiterrn*WAISrn*Wake Islandrn*Wake on lanrn*Walcherenrn*Waldhornrn*Walerrn*Walesrn*Walk overrn*Walkie-talkiern*Wall streetrn*Walloprn*Wallraff-Richartz-Museumrn*Walt Disneyrn*Walter Huntrn*WANrn*Wang Shifurn*Wankelmotorrn*Wannabern*WAPrn*Wapitirn*Warfarinrn*Warm replacern*Warnem�ndern*WARPETrn*Warszawarn*Warszawapagtenrn*Wartburgrn*Wasabirn*Washingtonrn*Washington DCrn*Wasprn*Wasser alenrn*Watergatern*Waterloorn*Waterproofrn*Watson-Crickrn*Watson-Crick-modellenrn*Wattrn*Wavrn*Wave-piercerrn*Wawexrn*WAYrn*WCrn*WCDMArn*WDrn*WDMrn*Weatherproofrn*Webmailrn*Webserverrn*Weekendrn*Wehrmachtrn*Weils sygdomrn*Weimarrn*Weimarrepublikkenrn*Wein, weib und gesangrn*Welfrn*Wellesley�ernern*Wellingtonrn*Welterv�gtrn*Weltschmerzrn*Welwitschiarn*Wembleyrn*Werner-rapportenrn*Weserrn*Wessel�ernern*West coast jazzrn*West Edmonton Mallrn*West pointrn*West Virginiarn*Westernrn*Western-blotrn*Westfalenrn*Westfalske fredrn*Westminister Abbeyrn*Weymouthfyrrn*WFDYrn*WFPrn*Whigrn*Whiprn*Whiskersrn*Whiskyrn*Whistrn*Whitehallrn*WHOrn*Whorn*Wicklow Mountainsrn*Wide-screenrn*Wiegenliedrn*Wienrn*Wiener S�ngerknabenrn*Wienerfredenrn*Wienerklassicismenrn*Wienerkongressenrn*Wienerschnitzelrn*Wiesbadenrn*Wigwamrn*Wikipediarn*WikiWikirn*Wild Westrn*Wild West filmrn*Wilhelm 1.rn*Wilhelm 2.rn*Wilhelminarn*Wilhem Hellesenrn*Willard van Orman Quinern*William Butler Yeatsrn*William Heinesenrn*Wilson-kammerrn*Wiltont�ppern*Wimbledonrn*Windowsrn*Windows 95rn*Windows 98rn*Windsorrn*Windsurfingrn*Wingrn*Wing Tsunrn*Winnipegrn*Winston Churchillrn*Wirern*Wisconsinrn*WISPrn*Wolframrn*Workshoprn*World Trade Centerrn*World Wide Webrn*Worldcopyrightrn*WRENrn*WTOrn*W�hlerrn*Wuppertalrn*WyomingrnrnTilf�j selv flere

Opdateret liste


X

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet X har mange betydninger.rn# 24. bogstav i det danske alfabet, hvis man regner W med til det danske alfabet. Bogstavet bruges s� godt som alene i fremmedord.rn# 23. bogstav i det latinske alfabet.rn# X repr�senterer tallet 10 (ti) i romertallene.rn# x betegner i matematikken en ubekendt st�rrelse. Alle bogstaver kan bruges, men x er mest udbredt. Brugen kan spores tilbage til det arabiske ord ?ay 'thing' som blev stavet med begyndelsesbogstavet x i oldspansk eller (if�lge andre kilder) en forkortelse af Latin causa, som var en overs�ttelse af det arabiske �.rn# Abscissen i et koordinatsystem.rn# /ks/ blev i det gamle Gr�kenland skrevet som X >CHI> eller KSI>. Til sidst blev X standardiseret som /k_h/ (/x/ i Moderne Gr�sk). Xi blev standardiseret som /ks/. Etruskerne overtog X fra det gamle vestlige Gr�kenland, derfor stod X for /ks/ p� etrusisk og /ks/ og /gs/ [gz] p� latin. Nogle l�rde h�vder, at det latinske X ikke er identisk med det gr�ske X. Det er ogs� kontroversielt om PSI, CHI (KHI) og XI er gr�ske "opfindelser" eller de er af semitisk oprindelse.rn# Et kryds i spil, som for eksempel "kryds og bolle".rn# Bruges p� engelsk som forkortelse. Eksempler: Xmas (Christmas), Xtal (Crystal), reXn (reaction) and Xing (crossing). Man kan tr�ffe p� Xiania (Kristiania, nuv. Oslo.)rn# The X Window System (Refereres uformelt som 'X') er et stykke open source software udviklet af MIT. Programmet mulligg�r andre programmer at fremvise vinduer p� grafiske terminaler. Det er mest anvendt p� Unix-systemer og afledte systemer af Unix, men er ogs� tilg�ngelig for andre operativ systemer.rn----rnOrd der starter med X:rn*X.25rn*X.400rn*X.500rn*X-bunden arvrn*X-enhedrn*X-kromosomrn*X-masrn*X-Menrn*X-Ray Spectrometryrn*X-str�lingrn*X2rn*XAMLrn*Xanadurn*Xantelasmarn*Xantenrn*Xanthinrn*Xanthogensyrern*Xanthokromirn*Xanthomrn*Xanthopsirn*Xanthosrn*Xantippern*Xantofylrn*Xantogen-forbindelsern*Xantokromirn*Xantoprotein-reaktionrn*Xantosin 5'-phosphatrn*Xarel-lorn*Xenelasirn*Xeniarn*Xeniern*Xenierrn*Xeniosrn*Xenodokionrn*Xenodoksirn*Xenofanes fra Kolofonrn*Xenofilirn*Xenofobirn*Xenofonrn*Xenoftalmirn*Xenogamirn*Xenografirn*Xenokratesrn*Xenokratirn*Xenomanirn*Xenomorfrn*Xenonrn*Xenotransplantationrn*Xeranthemumrn*Xerasirn*Xerasiarn*Xeresrn*Xeres de la Fronterarn*Xerodermarn*Xerofagirn*Xeroformrn*Xeroftalmirn*Xerofytrn*Xerografirn*Xerosern*Xerostomirn*Xerotiskrn*Xerxesrn*Xerxes Irn*Xhosa-folketrn*Xhosa-krig 4rn*Xhosa-krig 8rn*Xhosa-krigenern*Xirn*Xi Jiangrn*Xiamenrn*Xianrn*Xianggangrn*Xiangtanrn*Xingurn*Xinjiang-Uygurrn*Xiphophorusrn*Xizangrn*XLTrn*Xmasrn*XPrn*Xylanrn*Xylektypomerrn*Xylemrn*Xylenrn*Xylitolrn*Xylocainrn*Xylofonrn*Xyloglyfikrn*Xylografrn*Xylograferern*Xylografirn*Xylolatrirn*Xylolerrn*Xylolitrn*Xylometerrn*Xylosern*Xynomavrorn*XystosrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* http://www.wikipedia.org/wiki/Xrn* Focus etbindsleksikon, Gjellerup 1976rn* Lademanns leksikonrn* Lademann Fremmedordbog, 1987rn* Samlerens store krydsordsleksikon, 1984


X-bunden arv

X-Bunden Arv er nedarvning af egenskaber, som er placeret p� X-kromosomet. Farveblindhed og bl�dersygdommen h�mofili er eksempler herp�.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* http://www.wolsing.dk/biologi/opslag/x/x_bunden_arv.html

bl�dersygdommen h�mofoli -> bl�dersygdommen h�mofili


X-enhed

X-Enhed forkortes XE og er m�leenheden for r�ntgen- og gamma-str�lers b�lgel�ngde.rn

Automated conversion


X-kromosom

Et X-Kromosom er det ene af de to k�nskromosomer; xx = kvinde og xy = mand. Findes altid sammen med et andet X-Kromosom eller et Y-Kromosom. X-kromosomet er i reglen det st�rste. X-kromosomet er kvindens k�nskromosom.rnrnI en normal celle har kvinden 22 par almindelige kromosomer, kaldet for autosomer, og 2 X-kromosomer. Manden har udover de 22 par autokromosomer et X- og et Y-kromosom.rnDer findes flere arter, hvor de to x-kromosomer findes hos hannen. Det g�lder s�ledes for fugle, sommerfugle, krybdyr samt nogle fisk og padder.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* http://danmark.primavi.com/wordlist/rn* Lademanns leksikonrn* http://www.bioweb.dkrn* http://www.wolsing.dk/biologi/x/x_kromosom.html Biologisk opslagsv�rk.rn* Focus etbindsleksikon, Gjellerup 1976rn

Automated conversion


X-mas

X-mas er en dansk jule�l fra bryggeriet Ceres.rnrnSelve udtrykket X-mas er en engelsk forkortelse for christmas, der betyder jul p� dansk.

Engelsk forkortelse


X-Men

er en af Marvel Comics mest ber�mte superhelte grupper. De er en gruppe af mutanter som k�mper for at beskytte en verden som hader og forf�lger dem. Gennem tiderne har f�lgende v�ret en del af X-men: Cyclops, Jean Gray, Wolverine, Ice man, Beast, Angel, Rogue og endog �rkenemesis Magneto.rnrnP� trods af succesen som tegneserie, gik der mange �r f�r X-men fik deres f�rste TV-show (en tegnefilm p� Fox), og mange �r efter dette f�r en biograffilm med X-Men kom p� tapetet (2000, 20th Century Fox).

en:


X-Ray Spectrometry

X-Ray Spectrometry er et tidsskrift.rn

Automated conversion


X-str�ling

X-Str�ling er et andet ord for r�ntgenstr�ling.rn

Automated conversion


Xantelasma

Xantelasma er gule, flade pletter, almindeligvis omkring �jnene, best�r af fedt. Ordet har sin oprindelse i gr�sk. rnrnOrdet xanthom er identisk med xantelasma.rn

Automated conversion


Xanten

Xanten er en by i Tyskland, n�rmere bestemt i Nordrhein-Westfalen. Xanten har en femskibet romansk-gotisk domkirke (13. - 16. �rhundrede). Romerne grundlagde Castra Vetera I, som en milit�rlejr her i cirka �r 15 f�r kristus. Under et opr�r blev denne milit�rlejr �delagt, og et nyt Castra Vetera II blev bygget i �r 70 efter kristus.rn----rnI Nibelungenlied er Xanten f�de-og hjemsted for Siegfried.

Niebelungenlied -> Nibelungenlied


Xanthin

Xanthin forekommer blandt andet i lever, blod og visse bl�resten. Det er en fysiologisk vigtig kv�lstofforbindelse n�rmere bestemt en purinbase, som i organismen dannes af puriner for eksempel adenin. Med andre ord er Xanthin et intermediat i nedbrydningen af puriner til nitrogenholdige ekskretionsprodukter.


Xanthogensyre

Xanthogensyre er gr�sk for en organisk syre, der anvendes i kunstsilkefabrikationen.rn

Automated conversion


Xanthokromi

Xanthokromi er gr�sk for gulfarvning af den klare v�ske, der findes mellem hjerne- og rygmarvshinderne.rn

Automated conversion


Xanthom

Xanthom er et medicinsk udtryk for sm� gule fedtknuder eller pletter i huden. rnrnSe ogs� xantelasma.rn

Automated conversion


Xanthopsi

Xanthopsi er en patologisk tilstand, hvori omgivelserne ses i et gulligt sk�r.

copy-edit


Xanthos

Xanthos er en oldtidsby i Lykien i det sydvestlige Lilleasien. Xanthos blev �r 545 f�r kristus �delagt af perserne og �r 42 f�r kristus �delagt af Brutus. Oldtidsbyen har gravmonumenter fra senarkaisk tid.rn

Automated conversion


Xantippe

Xantippe er Sokrates hustru og matrone af det gamle Athen. Parret havde tre s�nner. Xenofon skildrer hende som en arrig kvinde, stridslysten og ondsindet. Hun skulle efter sigende have haft et d�rligt temperament og v�ret personificeringen af en rappenskralde.rn----rnKilder/henvisningerrnrn* http://www.in2greece.com/english/historymyth/history/ancient/xanthippe.htmrn* Focus etbindsleksikon, Gjellerup 1976rn* Lademanns Leksikonrn* Lademann Fremmedordbog, 1987rn

Automated conversion


Xantofyl

Xantofyl er et gult farvestof, besl�gtet med karotin, som findes i plantecellers gr�nkorn.

karoten -> karotin (det er vel meningen?)


Xantogen-forbindelse

En Xantogen-Forbindelse er en organisk svovlforbindelse der blev opdaget i 1823 af den danske kemiker Zeise (1789-1847).rn

Automated conversion


Xantokromi

Xantokromi er et medicinsk udtryk for gulfarvning af huden.

Wikified


Xantoprotein-reaktion

Xantoprotein-Reaktion er en kemisk reaktion til p�visning af proteinstoffer. Reaktionen viser sig ved, at proteiner ved opvarmning med koncentreret salpetersyre danner gule forbindelser, der ved opl�sning i baser giver en oranger�d farve.rn

Automated conversion


Xantosin 5'-phosphat

Xantosin 5'-Phosphat er et intermediat i biosyntesen af guanylsyre (GMP).rn

Automated conversion


Xarel-lo

Xarel-Lo er en hvidvinsdrue, der er udbredt i det nord�stlige Spanien og is�r bruges til cava - sammen med druerne Parellada og Macabeo.rnrn

Automated conversion


Xenelasi

Gr�sk for udvisning af udl�ndinge.n

Automated conversion


Xenia

Kvindenavn med oprindelse i det gr�ske. Xenia betyder g�stfrihed.rn

Automated conversion


Xenie

Botanisk udtryk for det f�nomen, at st�vkornet ved best�vningen influerer p� frugtdele uden for kimen, is�r fr�hviden.rn

Automated conversion


Xenier

Gr�sk betegnelse for erindringsgaver til en g�st.rn* Gr�sk betegnelse for satiriske digte. Goethe og Schiller tog xenier op som polemisk v�ben. Oprindeligt fulgte disse digte ofte erindringsgaverne.rn

Automated conversion


Xenios

Tilnavn til Zeus i mytologien. Betyder den g�stevenlige.

link


Xenodokion

Gr�sk for et herberg eller en fattigg�rd.n

Automated conversion


Xenodoksi

Gr�sk for en l�re eller mening, der afviger fra den herskende.rn* K�ttersk l�re eller mening.rn

Automated conversion


Xenofanes fra Kolofon

Xenofanes fra Kolofon var en gr�sk filosof (cirka 580- cirka 485 f�r Kristus). If�lge Aristoteles den f�rste, der l�rte at alt udg�r en stor enhed.rnrnXenofanes stammede fra Kolofon, og i ionisk Lilleasien. Han siges at have haft Parmenides som sin elev, men det er m�ske en skr�ne. Xenofanes skrev i versform, ligesom de store episke digte (Odysseen, Iliaden). En del af det han skrev var 'silloi', alts� skelende, ironisk. Vi har kun 38 fragmenter af hvad Xenofanes skrev. Mange af dem er overvejelser om hvordan Gud m� v�re. Der var opbrud i gr�sk religion p� den tid, de apollinske gamle gr�ske guder stod for skud, der var "v�kkelsesbev�gelser" - orfikerne, de dionysiske kulter, og ogs� pythagor�ernes hemmelige broderskab (en verdensanskuelse baseret p� talmystik).


Xenofili

Ordet xenofili stammer fra gr�sk, med betydningen n�segrus beundring for alt udenlandsk.

Wikified


Xenofobi

Af gr�sk, med betydningen sygelig angst for fremmede eller udl�ndinge.rn

Automated conversion