Konstitutionelt monarki

MonarchyrnrnEt konstitutionelt monarki er et demokratisk regeringssystem, hvor statsoverhovedet er en monark, normalt under en skreven grundlov.rnrnEn undtagelse er Storbritannien, som har et af de �ldste konstitutionellernmonarkier men ikke har en skreven grundlov. Istedet fungerer institutionen underrnen samling af love, prerogatives og conventions (mangler overs�ttelse] som tilsammen former Storbritanniens uskrevne grundlov.rnrnI et konstitutionelt monarki overg�r posten som statsoverhoved ved arv indenforrnen royal familie. I et konstitutionelt monarki er statsoverhovedet ikke regeringsleder, men den person hvis navn koordinerer det parlamentariske systemsrnregeringsfunktioner. Der er undtagelser. B�de Kongen af Sverige og Japans kejser er udelukket fra den praktiske proces i regeringsledelsen af deres landes moderne forfatninger. Begge lande betegnes dog som konstitutionelle monarkier.rnrnDet siges om det konstitutionelle monarki, at monarken er magthaver af navn, menrnikke regerer landet i praksis. De fleste af de moderne konstitutionelle monarkier har deres oprindelse i tidligere mere magtorienterede monarkier, hvorrnmonarken ofte styrede landet enev�ldigt. Det er ikke et krav i et konstitutionelt monarki at parlamentet/folketinget er demokratisk valgt, menrndette er ofte tilf�ldet.rnrn== Danmark ==rnI Danmark overgik vi fra enev�lde til konstitutionelt monarki i perioden 1848-1849.rnrnSelve overgangen i Danmark fra enev�lde til folkestyre skete i fred ogrnfordragelighed. Christian VIII havde i sin korte regeringstid (1839-1848) tilsyneladende l�st skriften p� v�ggen. Han var Danmarks sidste enevoldskonge, men tillod et begr�nset by- og landkommunalt selvstyre. Christian VIII anbefalede s�nnnen Frederik VII at opgive enev�lden, og da denne desuden ikke var synderligt interesseret i politik, underskrev han den 5. juni 1849 Danmarks Riges Grundlov.rnrn== Konstitutionelle monarkier ==rn* Antigua og Barbados (fra 1981)rn* Australienrn* Belgienrn* Canadarn* Danmark (fra 1849)rn* Liechtensteinrn* Luxembourgrn* Marokkorn* Monaco (fra 1911)rn* Nepalrn* Hollandrn* Norgern* Spainenrn* Sverigern* Thailand (fra 1932)rn* Storbritannien

Henvisninger


Kanel

en:Cinnamon eo:Cinamo nl:KaneelrnKanel kommer fra kaneltr�ets bark. Kanel anvendes blandt andet til risengr�d og mannagr�d, rabarbersuppe og stegte �bler. Kanel kan ogs� anvendes til hvedebr�d og andet bagv�rk.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

de: en: eo: nl:


Solen

er stjernen i vores solsystem, hvor Jorden og andre planeter kredser omkring, i henhold til Einsteins generelle relativitetsteori.rnrnSolens energi kommer fra kernesammensmeltninger, hvor brint omdannes til helium. En del af denne helium slipper ud fra solen, som det vi kalder solar flarernrn==Relaterede artikler==rn*asteroidern*himmelrn*himmellegemern*hvid dv�rg (stjerne type/stadie)rn*kometrn*Kuiper-b�ltetrn*kvarkstjernern*meteorrn*meteoroidern*Oort-skyenrn*planetrn*pulsarrn*r�d k�mpe (stjerne type/stadie)rn*solpletrn*solsystemrn*solvindenrn*supernova (stjerne type/stadie)rn*sm�planetrn*stjernernrn==Se ogs�==rn*atmosf�rern*drabantrn*galaksern*ildkuglern*m�nern*neutronstjernern*satellitrn*stjernehobrn*stjernet�gern*sort hulrn*tidevandrnrn==Eksterne adresser med dansk indhold==rn*Solenrn*DR: Solen, DR: Solen (anden adresse)rn* Forklaring til v�sentlige data om Solenrn*AstronomiNET, Guide til Solsystemet: Tryk p� det himmellegeme du �nsker information om, AstronomiNET hovedadressernrn==Eksterne adresser==rn*Google: The Sun

Kvark stjerne -> Kvarkstjerne


Slaget ved Lund

vid LundrnSlaget ved Lund stod den 4. december 1676 og er et af de blodigste slag som er sl�et i Norden. Tabstallene var cirka 50% p� begge sider (5.000 danskere og 3.000 svenskere). Svenskerne vandt slaget ved nyt�nkning inden for den taktiske offensiv, men sejren kunne ikke udnyttes direkte p� grund af de store tab.


Lund

er en universitetsby i Sk�ne, den sydlige del af Sverige. rnrnLund er sammen med Sigtuna Sveriges �ldste by. Byen var dog dansk fra begyndelsen af.rnrnByen blev grundlagt omkring �r 990 efter Kristus, formentlig delvis ved flytning fra det tidligere Upp�kra. I 1050 f�r byen sin f�rste biskop. I 1100-tallets f�rste halvdel bygges domkirken, et kloster og flere mindre kirker. I 1103 bliver byen residensby for den danske �rkebiskop og Danmarks vigtigste by med 3.000-4.000 indbyggere. I begyndelsen af 1300-tallet taber byen dog betydning i forhold til Malm�.rnrnVed reformationen �ndredes Lunds stilling sig ved, at �rkebispes�det blev nedlagt og de kirkelige ejendomme blev opdelt. I �ret 1658 bliver Lund sammen med Sk�ne, Halland og Blekinge svensk, og i 1668 f�r byen sit universitet.rnrnFreden i Lund 1679 afsluttede Sk�nske Krig.rnrnLund er industrim�ssigt kendt for Tetra Pak som stor for papirkartonerne til m�lk og juice over hele verdenen. Ericsson har en udviklingsafdeling i byen, og andre v�sentlige industrigrene er medicinalbranchen, elektronik og publicering.rnrn----rnrnKommune i Sk�ne l�n. I 2002 passerede indbyggertallet 100.000. Foruden centralorten Lund indg�r ogs� t�torterne S�dra Sandby, Dalby, Veber�d og Genarp.rnrn----rnrnT�tort i G�vle kommune i Sverige. 360 indbyggere i 1996.rnrn----rnrnUdbredt svensk efternavn.

�rkebiskops�det -> �rkebispes�det


Fodbold DM herrer

Danmarksmestrernrn*2002 Br�ndby IFrn*2001 FC K�benhavnrn*2000 Herf�lge BKrn*1999 AaBrn*1998 Br�ndby IFrn*1997 Br�ndby IFrn*1996 Br�ndby IFrn*1995 AaBrn*1994 Silkeborg IFrn*1993 FC K�benhavnrn*1992 Lyngby BKrn*1991 Br�ndby IFrn*1990 Br�ndby IFrn*1989 OBrn*1988 Br�ndby IFrn*1987 Br�ndby IFrn*1986 AGFrn*1985 Br�ndby IFrn*1984 Vejle BKrn*1983 Lyngby BKrn*1982 OBrn*1981 Hvidovre IFrn*1980 KBrn*1979 Esbjerg fBrn*1978 Vejle BKrn*1977 OBrn*1976 B 1903rn*1975 K�ge BKrn*1974 KBrn*1973 Hvidovre IFrn*1972 Vejle BKrn*1971 Vejle BKrn*1970 B 1903rn*1969 B 1903rn*1968 KBrn*1967 ABrn*1966 Hvidovre IFrn*1965 Esbjerg fBrn*1964 B 1909rn*1963 Esbjerg fBrn*1962 Esbjerg fBrn*1961 Esbjerg fBrn*1960 AGFrn*1959 B 1909rn*1958 Vejle BKrn*1957 AGFrn*1956 AGFrn*1955 AGFrn*1954 K�ge BKrn*1953 KBrn*1952 ABrn*1951 ABrn*1950 KBrn*1949 KBrn*1948 KBrn*1947 ABrn*1946 B 93rn*1945 ABrn*1944 BK Fremrn*1943 ABrn*1942 B 93rn*1941 BK Fremrn*1940 KBrn*1939 B 93rn*1938 B 1903rn*1937 ABrn*1936 BK Fremrn*1935 B 93rn*1934 B 93rn*1933 BK Fremrn*1932 KBrn*1931 BK Fremrn*1930 B 93rn*1929 B 93rn*1928 (Ingen)rn*1927 B 93rn*1926 B 1903rn*1925 KBrn*1924 B 1903rn*1923 BK Fremrn*1922 KBrn*1921 ABrn*1920 B 1903rn*1919 ABrn*1918 KBrn*1917 KBrn*1916 B 93rn*1915 (Ingen)rn*1914 KBrn*1913 KB

Danmarksmestre indsat


Horsens

Horsens er en by med godt 55.000 indbyggere, byen ligger flot for enden af Horsens fjord p� den jyske �stkyst.rnByen er i en kraftig positiv udvikling med megen ny industri der flytter til byen eller udvider deres aktiviteter. Transportcentrum er i de sidste par �r flyttet fra trekantomr�det til Horsens. Byen har megen elektronikindustri og en del grafiske firmaer. Horsens har endvidere Danmarks eneste industrimuseum.rnrnHorsens er en uddannelsesby medrn*Horsens Teknisk Skolern*Ingeni�r skolern*Horsens Byggeteknisk H�jskolernrnHorsens er kendt for megen kulturaktivitet, bl.a. har Bob Dylan v�ret en koncerttur i Europa og bes�gte herunder G�teborg og Horsens!rnrnEn anden stor begivenhed er Europ�isk Middelalderfestival, http://www.middelalderfestival.dkrnhvor over 100.000 bes�gende oplever middelalderen p� 2 dage i august m�ned.

[[Bob Dylan]]


Sk�rm

displayrnrnEn sk�rm bliver brugt til at vise information p� en glasplade, s� brugeren kan se hvad der sker p� computeren eller fjernsynet.rnrnEn sk�rm bliver m�lt i tommer. De mest brugte st�rrelser er 14, 15, 17, 19 & 24 tommer.rnrnDe fleste sk�rme er i vore dage med farver.rnrnEn farvesk�rm danner farver ved at blande de 3 farver r�d, gr�n og bl� (kaldet RGB farver) i passende m�ngder.rnrn==Sk�rmtyper==rn* Katoder�r (de mest almindelige)rn* LCD (Eng: Liquid Crystal Display)rn* Plasmarn* Projektorrnrn==Computer Relateret==rnrnN�r man snakker om sk�rme til computere, bruger man det engelsk ord monitor, da der stadig er stor forskel p� sk�rme til at se fjernsyn p� og sk�rme til computere. rnrnOpl�sningen p� sk�rme bliver regnet i pixel.rnrnAlmindelige sk�rmopl�sninger kunne v�re:rn* 320x128rn* 640x480rn* 1024x768rnrnDer findes dog mange andre opl�sninger, alt efter hvad for et fabrikat sk�rm man snakker om.rnrnFor at vise den information som g�r fra computeren til sk�rmen, g�r dataene igennem et grafikkort som behandler disse data og sender dem til sk�rmen p� en m�de den kan forst�/oms�tte til billeder.


RGB farver

color spacenl:Kleurcoderingsv:RGBrnrnrn Billede:AdditiveColorMixing.pngrnrnrnrnUd fra dette billede kan man se hvad de forskellige farver giver n�r man blander dem sammen.rnrnrnrnRGB st�r egentlig for de farver man bruger, som �jet kan se.rn* R = R�drn* G = Gr�nrn* B = Bl�rnrnMan tildeler hver af de tre farver en intensitet mellem 0 og 255, hvor 0 er det mindste og 255 det h�jeste.rnVed 0 er der ikke noget af den farve.rnVed 255 bruger man hele den farve.rnMan kan s� regne sig frem til at der vil v�re 256 x 256 x 256 =16,7 millioner farver til r�dighed. Nogle af dem kan �jet ikke skelne, og man kan derfor v�lge kun at bruge et mindre antal af dem. Resten er stadig forskellige farver i computerens "�je", men ikke for menneskets �je.rnrnEksempler p� farveblanding (r�d, gr�n, bl�).rn* (0, 0, 0) er sortrn* (255, 255, 255) er hvidrn* (255, 0, 0) er r�drn* (0, 255, 0) er gr�nrn* (0, 0, 255) er bl�rn* (255, 255, 0) er gulrn* (0, 255, 255) er lyser�drn* (255, 0, 255) er turkisrnrnI HTML bruger man de hexadecimale v�rdier for farverne. Et eksempel med Gul:rnrnrnrnM�rker og r�dere gul #FFAA00rn M�rker gul #EEEE00 rn rn M�rkere og r�dere gul #AAEE00rnrnrn R�dere gul #FFCC00rn rn Gul #FFFF00 rn Gr�nnere gul #CCFF00rn rnrn M�rkere og r�dere gul #FFCC66rn Lyser gul #FFFF99 rn Lyser og Gr�nnere gul #EEFF99rnrnrnrnrnDu kan se de v�rdier og navne man kan bruge p� en 250 farvers sk�rm p� denne oversigt:rnrnHTML-farver

fejl


Lund universitet

Lund universitet blev oprettet som en del af forsvenskningen efter, at Sverige i 1658 erobrede Sk�ne, Halland og Blekinge. Allerede Karl X Gustav priste s�danne planer. Initiativet blev taget af kirken og det kommende universitets f�rste rektor Bernhard Oelreich (1626-1686), som v�kkede Magnus Gabriel De la Gardies interesse for et universitet i Lund. Beslutningen om oprettelsen kom i 1666, og selve akademiet blev indviet den 28. januar 1668. Form�let var at skabe et universitet der kunne m�le sig med de bedste udenlandske.rnrnI dag er Lund universitet med syv fakulteter, forskningscentrum samt specialh�jskoler den st�rste enhed for forskning og h�jere udddannelse i Skandinavien. Halvdelen af universitetet ligger i Lund, men mange uddannelses- og forskningsinstitutioner ligger i Malm�.rnrnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lund universitets hjemmeside: http://www.lu.se/lu/pres/index.htmlrn* Diskussionside svensk wikipedia for Lund: http://sv.wikipedia.org/wiki/Diskussion%3ALundrn* Lexopen

af Sverige p� Karl X Gustav


Rollespil

g� ud p� at man forestiller sig at v�re en anden person i et fantasi eventyr, skuespil eller andet i den art.rnMan lever sig s� ind i at v�re denne person, og man spiller en figur som kan p�virke selve stykket/handlingens forl�b.rnFordelen er, at man kan vende tilbage til sit virkelige liv bagefter uden det har nogle synderlige bivikninger p� ens eget liv - udover den erfaring man kan f� ved at tr�de ind i en anden rolle. Et eksempel p� et rollespil kunne v�re Dungeons and Dragons.rnrn== Typer indenfor Rollespil ==rn* Fantasi spilrn* Skuespilrn* Computer Rollespil


RPG

= Roll Playing GamernOversat er det egentlig bare Rollespil, men det har flere betydninger.rnrnHer snakker vi om at en person lever sig ind i en karakter som en Dungeon Master (DM) har lavet ud fra nogle givne regler i henhold til spillets regels�t.rnDer findes mange forskellige typer af RPG spil.rnrnRegel typer (Typer af rollespil)rn* Advance Dungeons and Dragons (AD&D, TSR)rn* Drager og D�moner (Stadig 2 forskellige typer, men oversat hedder de det samme. Svensk Rollespil)rn* DragonBall (Drage kuglerne, en kendt japansk tegnefilm)rn* Pokemonrn* Harry Potterrn* Fremtidsrelateret (Cyberpunk)rnrn== Historien bag rollespil ==rnrnB�rn har lavet rollespil i mange �r, da det hj�lper dem at finde ud af hvem de er og hvad de kan n�r de bliver voksne.rnrnModerne RPG startede fra simple krigsspil fra 1970, hvor en pind eller en soldaterfigur repr�senterede et hold soldater, som hver spiller styrede. De f�rste regels�t kom i form af AD&D.rnrnDe tidligere dages AD&D spil, blev forbundet med dj�vledyrkelse. Dette har sikkert noget at g�re med, at man kunne kaste magi.rnrnRPG bliver normalt spillet p� et br�t, hvor man har figurer, papir og terninger. Det har udviklet sig i forskellige retninger og der er s� ogs� kommet forskellige slags, som er blevet sv�rere og mere komplicerede. S�dan at ogs� �ldre personer havde mulighed for at v�re med og underholde sig.rnrnRED: Faktisk bliver bord rollespil sj�ldent spillet med figurer. De bliver af og til brugt som visuel hj�lp, men de er ikke n�dvendige.rnrnForskellige typerrn* Bord Rollespilrn* Live Rollespilrn* Computer RollespilrnrnDanmark har et ganske levende rollespilsmilj�, se f.eks. :rnrn* RPGFORUM : et diskussionsforum der prim�rt omhandler rollespil. Meget aktivt.rn* Fastaval : En �rlig rollespilskongres. Afholdes i �rhus i p�sken.rn* Viking-Con : En anden rollespilskongres. Denne i K�benhavn.rnrnViking Con og Fastaval er landets to st�rste kongresser, men udover dem findes der en masse andre mindre kongresser.

�ndrede links


2003

19. �rhundrede 20. �rhundrede - 21. �rhundrede - 22. �rhundredernrn�rtier: 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne - 2000'erne - 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'erne 2050'ernernrn�r: 1998 1999 2000 2001 2002 - 2003 - 2004 2005 2006 2007 2008rn----rnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*11. marts - Ivar Hansen, folketingsformand.rn*1. april - Tommy Seebach, musiker.rn*22. april - Felice Bryant, sangskriver.rnrnBegivenhederrn*1. februar - Rumf�rgen Columbia g�r i stykker over Texas. Alle 7 astronauter d�r.rn*20. marts - USA indleder golfkrigen 2003 mod Irak.rn*3. april - En kolosbl�ksprutte fanges i Ross Sea.rn*2. maj - George W. Bush erkl�rer i en tale klokken 3.00 dansk tid krigshandlingerne i Irak krigen for afsluttet.rn*3. maj - Oversv�mmelser i Argentina koster 16 mennesker livet, mens 100.000 bliver evakueret fra deres hjem. Verdensbanken lover st�tte p� 800 millioner kr. til det i forvejen plaget land.rnrnSportrn*30. april - Danmarks fodboldlandshold vinder 1-0 over Ukraine i en tr�ningskamp i Parken.rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rn*�konomi - rnrnB�gerrn*

Argentina


1996

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1991 1992 1993 1994 1995 - 1996 - 1997 1998 1999 2000 2001rnrn----rnF�dtrn*rnrnrnD�dsfaldrn*rnrnrnBegivenhederrn*rnrnrnSportrn*rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rn*�konomi - rnrnrnB�gerrn*


1997

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1992 1993 1994 1995 1996 - 1997 - 1998 1999 2000 2001 2002rnrn----rnF�dtrn*rnrnrnD�dsfaldrn*rnrnrnBegivenhederrn*rnrnrnSportrn*rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rn*�konomi - rnrnrnB�gerrn*


2001

19. �rhundrede 20. �rhundrede - 21. �rhundrede - 22. �rhundredernrn�rtier: 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne - 2000'erne - 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'erne 2050'ernernrn�r: 1996 1997 1998 1999 2000 - 2001 2002 2003 2004 2005 2006rnrn----rnF�dtrn*rnrnrnD�dsfaldrn*rnrnrnBegivenhederrn* 11. september Over 3.000 dr�bt i terrorangrebet den 11. september 2001 p� World Trade Center i New York og Pentagonrn* 7. oktober USA angriber Afghanistanrn* 14. december Ringformet solform�rkelsernrnrnSportrn*rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rn*�konomi - rnrnrnB�gerrn*

Rettet link til Pentagon


1998

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1993 1994 1995 1996 1997 - 1998 - 1999 2000 2001 2002 2003rnrn----rnF�dtrn*rnrnrnD�dsfaldrn*rnrnrnBegivenhederrn*rnrnrnSportrn*rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rn*�konomi - rnrnrnB�gerrn*


1999

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004rnrn----rnF�dtrn* 28. august - Nikolai William Alexander Frederik, Prins til Danmark.rnrnD�dsfaldrn*rnrnrnBegivenhederrn*rnrnrnSportrn*rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rn*�konomi - rnrnrnB�gerrn*

[[28. august]] - [[Nikolai William Alexander Frederik]], Prins til Danmark.


2000

19. �rhundrede 20. �rhundrede - 21. �rhundrede - 22. �rhundredernrn�rtier: 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne - 2000'erne - 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'erne 2050'ernernrn�r: 1995 1996 1997 1998 1999 - 2000 - 2001 2002 2003 2004 2005rnrn----rnF�dtrn*rnrnrnD�dsfaldrn*rnrnrnBegivenhederrn* Verdens f�rste dieselmotor med elektronisk indspr�jtning installeres.rnrnrnSportrn*rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rn*�konomi - rnrnrnB�gerrn*


Drager og D�moner

og D�moner er et svensk lavet rollespil, lavet af Steve Perrin. Det siges at den f�rste version er baseret p� RuneQuest, men med den mulighed at man kan spille en And.rnrnOversat til svensk hedder det Drakar och Demoner og har INGEN relation til AD&DrnrnBlev f�rst gang, lavet af target game ( http://www.target.se ) (Virker ikke mere)rnrn== Links ==rn* http://www.stacken.kth.se/~maxz/swerpg/drakar.htmlrn* http://dmoz.org/World/Svenska/Spel/Rollspel/System/Drakar_och_Demoner/

releation -> relation


RuneQuest

f�rste gang udgivet i 1978 af Chaosium, og blev hurtig det 2. mest popul�re rollespil, n�stefter Dungeons and Dragons. Det f�rste og andet bind forgik i Glorantha, hvorimod 3 bind (udgivet i midten af 1980) ikke blev nogen s�rlig stor success.rnrnSpillet blev solgt til Avalon Hill, som vil bruge det til et andet rollespil.rnrnRuneQuest er senere blivet lavet om til Hero Wars, og det er usikker hvor det vil havne henne nu.

lidt henvisning stavning m.m.


Boreorm

Boreormen er en lille orm, der borer huller i kalksten eller bl�ddyrskaller. Hullerne er aflange. Den er i familie med f.eks. b�rsteormen, sk�lryg, sandorm, pectinaria-r�r, filigranorm, posthornsorm og trekantorm. De huller, den laver, bor den i. Den spiser plankton, som den filtrerer fra vandet. Der er fugle, der kan finde p� at spise boreorm.rnrnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Brandmand

Brandmanden kan blive op til en halv meter i diameter, og kan f� fangetr�de p� op til flere meter. Den best�r mest af vand. Den er almindelig i sommerhalv�ret ved de danske kyster. Brandmanden er et polypdyr, den har intet skelet og intet hoved. Den �nder ved hj�lp af g�ller.rnrnHvis du r�rer dem, kan du f� forbr�ndinger af dens gift, det svier v�mmeligt, hvis du bliver meget forbr�ndt, kan det give �nden�d og kramper. Brandmanden lever af plankton og sm� fisk, den lammer dem med giften i sine fangetr�de. De st�rste farer for en brandmand er en h�rd br�nding, der sl�r den i stykker, eller det at blive skyllet op p� land, s� den t�rrer ud. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Rene og Hans, Troels Hansen, Christina og Morten, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole


Dungeons and Dragons

and Dragons en:Dungeons and DragonsrnrnDungeons and Dragons (Kendt som D&D) er et fantasi Rollespil. Blev oprettet af Gary Gygax og David Arneson i 1970. Det blev offentlig gjort af Garys firma TSR.rnDungeons and Dragons var det f�rste og mest velkendte RPG spil, og er grundlaget for alle senere RPG spil.rnrn== Historie == rnD&D har gennemg�et mange revisioner. Det f�rste var kun med nogle enkelte karakter typer, uhyrer(monstre) og magi.rnrn1977 - 1979rnAdvanced Dungeons and Dragons(AD&D) blev udgivet, som var en stor udvidelse af karakter, uhyre & magi.rnrn1980rnBlev D&D udgivet igen med en mere simpel version. I mellemtiden blev AD&D ogs� udgivet med flere udvidelser. (2'nd edition)rnrn1998 Blev TSR opk�bt af Wizards of the Coastrnrn2000 Wizards of the Coast udgav version 3 (3rd Edition) af Dungeons & Dragons.rnDet var blivet redigeret af de mange fans og spillere af 2 udgivelse. Det er baseret p� et nyt regelsystem d20 som er baseret omkring en 20 siders terning. d20 er ogs� �ben kode (open source)rnrn== Computerspil ==rnrnEfter Wizards of the Coast f�rst opk�bte spillet, gik der ikke lang tid f�r de f�rste Dungeons & Dragons 3rd Edition relaterede computerspil kom p� markedet.rnrn* Baldur's Gate 1998rn* Planescape Torment 2000rn* NeverWinter Night 2002rnrn===Tidligere spil===rn* Pool of Radiance 1988rn* DragonStrike 1990


Glenn Quinn

F�dt: 28. maj 1970 rnrnD�de: 3. december 2002rnrnProfession: SkuespillerrnrnMedvirkede i f�lgende filmrn * R.S.V.P.rn * For enhver Pris (At Any Cost)rn * Campfire Talesrn * Dr. GigglesrnrnMedvirkede i f�lgende serierrn * Angelrn * Roseannern * Covington Cross


1955

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1950 1951 1952 1953 1954 - 1955 - 1956 1957 1958 1959 1960rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn* 18. januar - Kevin CostnerrnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


Slaget ved �ksnebjerg

Slag den 11. juni 1535, hvor Johan Rantzau besejrede l�beckerne. Slaget blev sammen med den dansk-svensk-preussiske fl�destyrkes sejr over L�becks fl�de ved Svendborgsund afg�rende for udfaldet af Grevens Fejde. Fl�den var under ledelse af Peder Skram.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

opslagsord oprettet


�ksnebjerg

�ksnebjerg er en 95 meter (over havets overflade) h�j bakke, placeret 7 kilometer fra Assens, Fyn. Naturomr�det p� �ksnebjerg har en fin tilg�ngelighed og der er en fantastisk flot udsigt over mor�nelandskabet og Kattegat.rnBakken er kendt for Johan Rantzaus sejr over l�beckerne i 1535.rnrnSe ogs�:rn*Slaget ved �ksnebjergrn*�ksnebjerg M�llern*�ksnebjergstenenrnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* Sydvestfyns turistinformation

lidt kilde henv.


�ksnebjerg M�lle

�ksnebjerg M�lle blev opf�rt i 1859 som en hollandsk vindm�lle. Den er efterf�lgende blevet nyrestaureret.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* Sydvestfyns turistinformation

opslagsord oprettet


�ksnebjergstenen

�ksnebjergstenen blev rejst i 1935 af beboerne p� egnen til minde om b�ndernes frihedskamp. Inskriptionen p� stenen lyder s�ledes: "Her ramte Johan Rantzaus lyn / drev hansav�ldet ud af Fyn / opsigelse fra samme stund / papismen fik p� nordisk grund".rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* Sydvestfyns turistinformation

p� nomisk grund -> p� nordisk grund ; edit


1535

14. �rhundrede - 15. �rhundrede - 16. �rhundredernrn�rtier: 1480'erne 1490'erne 1500'erne 1510'erne 1520'erne - 1530'erne - 1540'erne 1550'erne 1560'erne 1570'erne 1580'ernernrn�r: 1530 1531 1532 1533 1534 - 1535 - 1536 1537 1538 1539 1540rnrn----rnF�dtrn*11. februar - Gregory XIV (Niccol� Sfondrati), Pave (1590-1591).rnrnrnBegivenhederrn*11. juni, slaget ved �ksnebjerg.rn*April, Jacques Cartier opdager Stadacona, Canada (nu Quebec) og i maj, den endnu st�rre by Hochelaga (nu Montreal).rn*Manco II udn�vnes som spansk inka puppet af de spanske Conquistadors.rn*Det andet ej succesfulde fors�g af de spanske styrker p� at erobre Yucatan.rn*Carlos Quinto erobrer Tunis.rn*Den dansk-svensk-preussiske fl�destyrke besejrer L�becks fl�de ved Svendborgsund.


�land

er Sveriges n�stst�rste � beliggende i �sters�en. �en har fiskeri, landbrug og kalkstensbrud. En bro blev bygget til Kalmar i 1973.rnrn*Areal: 1.342 kvadratkilometer.rn*L�ngde: 137 kilometer.rn*St�rste bredde: 16 kilometer.rn*Indbyggerantal: 25.000 indbyggere. (1999).rnrnrnSt�rre byer p� �land:rn*Borgholm (�ens st�rste)rn*F�rjestadenrn*K�pingsvikrn*M�rbyl�ngarnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* Svensk wikipedia

opslagsord oprettet


�sters�en

er et hav i Skandinavien. �sters�en har forbindelse med Nords�en gennem �resund og B�lterne. Tre store bugter, Bottenhavet, Finske Bugt og Riga Bugt, slutter sig til �sters�en i syd. rnrnGr�nser i vest til Danmark og Sverige, i �st til Finland, Rusland, Estland, Letland och Litauen, i syd til Polen og Tyskland.rnrn�er i �resund: Gotland, �land, Bornholm, Dag�, �sel, �land.rnrn* Areal: 385.000 kvadratkilometerrn* St�rste dybde: 459 meterrnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


�regaard

Ejendom med museum i Hellerup. Bygningen er opf�rt i 1806. Blev i 1917 k�bt af Gentofte kommune, og har siden 1921 v�ret museum. Se �regaard Museum.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

opslagsord oprettet


�regaard Museum

Museum i Hellerup. Museet er beliggende i en bygning opf�rt i 1806, efter tegning af den franske arkitekt J.J. Ram�e. Bygherre var den k�benhavnske stork�bmand Johs. S�b�tker, som �nskede at anvende ejendommen som landsted i �rets sommerm�neder. Denne funktion blev g�rden anvendt til i mere end 100 �r. En r�kke familier ejede �regaard i denne periode, heriblandt kan n�vnes familierne Hambro, A.N. Hansen og Ahlmann Olsen. I 1917 k�bte Gentofte kommune g�rden med den omliggende park, og fra og med 1921 har bygningen v�ret museum.rnMuseets prim�re samling er den Den Hegelske Samling, med motiver fra K�benhavn og omegn.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* http://www.aok.dk

Museumets -> Museets


1668

16. �rhundrede - 17. �rhundrede - 18. �rhundredernrn�rtier: 1610'erne 1620'erne 1630'erne 1640'erne 1650'erne - 1660'erne - 1670'erne 1680'erne 1690'erne 1700'erne 1710'ernernrn�r: 1663 1664 1665 1666 1667 - 1668 - 1669 1670 1671 1672 1673rn----rnBegivenhederrn*Aix-la-Chapelle traktaten ender War of Devolution: Frankrig indlemmer Lille men returnerer Franche-Comte til Spanien efter en kort bes�ttelse.rn*F�rste ops�tning af Moli�re's komedie, Tartuffe.rn*Lund universitet indvies.

opslagsord oprettet. Kender ikke dansk udtryk for War of Devolution, s� kender du det, s� ret endelig.


Juleaften

eo:Kristnaskonl:Kerstmispl:Bo%BFe_Narodzeniesv:Julrn== Historie ==rnrnJulen g� helt tilbage til oldtiden, hvor man holdt en r�kke fester om vinteren imens landbruget l� stille. Festerne startede omkring den 15 Januar, hvor dagene bliver l�ngere.rnrnSenere flyttede de kristene Jesus f�dselsdag fra September til natten inden den 25 December. Og rykkede julen frem.rnrn----rnrnKilde til historie og andet!rn* http://juleaften.kvickly.dk/rn* http://www.jul-for-alle.dk/jhistorie.htm


FTP

Transfer Protocolnl:File Transfer Protocolpl:FTPrnrnForkortelse for File Transfer ProtocolrnrnProtokollen FTP bruges til at overf�re filer mellem to computere. P� v�rtsmaskinen skal der v�re installeret en FTP-server, og p� den tilsluttende maskine skal der v�re en FTP-klient. rnrnFTP bruges blandt andet, n�r en programm�r l�gger nye HTML-sider ud p� en webserver, og n�r man henter programmer og andre filer fra en kilde p� internettet.rnrnrn== Historie ==rnrnFTP er en af de �ldste protokoller p� internettet.

+ja:


SMTP

= Simple Mail Transfer ProtocolrnrnEn protokol man bruger til at sende e-mail med.rnVed SMTP er der ingen log-in krav, som fx. POP3, og protokollen udnyttes derfor ofte til reklame-post (eng. spammail). For at g�re det sv�rere at sende reklame-post tillades kun modtagelse fra klienter p� ens eget dom�ne - andre afvises. En liste over �bne SMTP-mail rel�er er her: rnOpen Relay Database (ORDB).rnrn== Historie ==rnSMTP blev brugt for f�rste gang i 1980.rnrn== Tekniske detaljer ==rnSMTP startede som ASCII-tekst.rnrnDe mest kendte SMTP-server programmer er Sendmail og Postfix.rnrn==Eksterne adresser==rn*Simple Mail Transfer Protocol, original RFC2821rn*Spam Blacklists


Ahorn

Tr�et �r i l�nsl�gten.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Aida

af Giuseppe Verdi, komponeret i �r 1871. Handlingen udspiller sig i �gypten p� de f�rste faraoners tid.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

fornavn


Spammail

es:espamajenl:Spamsv:SpamrnSpam er en betegnelse for email, som man ikke �nsker at f�, og som bliver ved med at dukke op i ens mailbox.rnrn== Hvor stammer ordet fra? ==rnSpam er en amerikansk betegnelse for et blandingsprodukt lavet af Spiced Pork and hAM af Hormel Foods Corporation, deraf ordet SPAM. Produktet er d�semad, og best�r af svinefl�sk og skinke, og er en art billig erstatning for "rigtigt" k�d.rnOrdet spam er h�rt i sketchen fra Monty Python's "SPAM sketch". Det foreg�r i en caf�, hvor alt p� menuen kun indholder SPAM. Der er en kunde som �nsker mad UDEN SPAM, hvorefter tjeneren tager menukortet, og der kommer en h�ndfuld vikinger ind, og synger "SPAM SPAM dejlig SPAM, l�kkert SPAM" om og om igen. Ordet SPAM bliver n�vnt 120 gange.rnrnDet bliver ogs� brugt i MUD spil, hvor teksten blev k�rt over sk�rmen hele tiden. Men det blive �ndret til order FLOODING.rnrnNogle har ogs� betegnet det for Shit Posing As Mail.rnrn== Spam filter ==rnrnSPEWS er en sortliste til systemadministrator. Den indholder IPadresser for spammere og deres internetudbydere. Systemadministratorer tilf�jer denne information til deres mailservere og blokerer for disse. SPEWS er en gratis liste til fri afbenyttelsernrnDu kan anmelde spam hos http://spamcop.net.rnrn== Undg� Spam ==rnrnFor at undg� spam mail kan man blandt andet bruge disse programmer:rn* [Weassel]rn* []rnrn== Links ==rn* Artikel p� PCworld om at undg� spamrn* Spam FAQsrn* The Spam Battle 2002rn* Reporting Spamrn* [http:www.samspade.org/ssw Spam Control Tools]

+ SV


Karl X Gustav af Sverige

X Gustaven:Charles X of Swedennl:Karel X Gustaaf van ZwedenrnKarl X Gustav var konge af Sverige fra 1654-1660. Han blev f�dt 1622, s�n af pfalzgreven Johan Kasimir af Pfalz-Zweibr�cken og prinsesse Katarina Vasa, Carl IX:s datter. D�d 1660.rnrnKarl X Gustav er en af de mest fascinerende konger Sverige har haft. Han sad ikke lang tid p� tronen, men fik stor indflydelse. Han tilbragte den st�rste del af sin regentperiode som h�rf�rer for den svenske h�r i Polen, Tyskland og Danmark. H�ren var meget succesfuld, og offensiven over Storeb�lt, som f�rte til fredslutningen i Roskilde er en af Sveriges st�rste krigsbedrifter nogensinde.rnrnHan d�de i 1660 i G�teborg i et hus som stadig kan ses.rnrnGift med Hedvig Eleonora af Holstein-Gottorp.rnrnB�rn:rnrn# Karl XI af Sverige. rnrnSe ogs�:rnrn* Sveriges regenter.


1660

16. �rhundrede - 17. �rhundrede - 18. �rhundredernrn�rtier: 1610'erne 1620'erne 1630'erne 1640'erne 1650'erne - 1660'erne - 1670'erne 1680'erne 1690'erne 1700'erne 1710'ernernrn�r: 1655 1656 1657 1658 1659 - 1660 - 1661 1662 1663 1664 1665rn----rnF�dtrn* januar - Pierre Helyot, fransk historiker.rn* 28. marts - George I af Storbritannien.rn* 16. april - Hans Sloane, engelsk museumsmand.rn* 2. maj - Alessandro Scarlatti, italiensk komponist.rn* september - Daniel Defoe, engelsk forfatter (Robinson Crusoe).rn* 4. december - Andr� Campra, fransk komponist.rn* Andreas Schlueter, polsk billedhugger og arkitekt.rnrnrnD�dsfaldrn* 23. februar - Karl X Gustav af Sverige.rn* 6. august - Diego Vel�squez, spansk maler.rn* 14. oktober - Thomas Harrison, engelsk soldat.rnrnrnBegivenheder


ASCII

en:ASCII fr:ASCII sv:ASCIIrnrnASCII = American Standard Code for Information Interchangern(Amerikansk Kode Standard for Udveksling af Information)rnrnASCII er en 7-bit kode, og det betyder at den bruger de tal der kan skrives bin�rt med 7 ettaller eller nuller ( fra 0 til 127 i decimal) til at repr�sentere informationen. Normalt bruger man 8-bit, men den sidste bit bliver typisk brugt til at tjekke for fejl eller andet hardware relateret.rnrn== Historie ==rnrnASCII blev offentliggjort i 1963 Af American Standards Association(ASA) som senere blev til ANSI.rnrnASCII bliver af mange betragtet som den mest succesfulde software standard der nogensinde er offentliggjort.rnrn== ASCII Tabel == rnrnHer ses en ASCII tabel.rnCode 32 - bliver betraget som "mellem rum" rnCode 33 til 126 - Bliver betraget som de karakter man kan printe ud! rnrnrnrnrnBinaryDecimalHexGraphicrn0010 00003220 rn0010 00013321!rn0010 00103422"rn0010 00113523#rn0010 01003624$rn0010 01013725%rn0010 01103826&rn0010 01113927'rn0010 10004028(rn0010 10014129)rn0010 1010422A*rn0010 1011432B+rn0010 1100442C,rn0010 1101452D-rn0010 1110462E.rn0010 1111472F/rn0011 000048300rn0011 000149311rn0011 001050322rn0011 001151333rn0011 010052344rn0011 010153355rn0011 011054366rn0011 011155377rn0011 100056388rn0011 100157399rn0011 1010583A:rn0011 1011593B;rn0011 1100603C rn0011 1111633F?rn rnrnBinaryDecimalHexGraphicrn0100 00006440@rn0100 00016541Arn0100 00106642Brn0100 00116743Crn0100 01006844Drn0100 01016945Ern0100 01107046Frn0100 01117147Grn0100 10007248Hrn0100 10017349Irn0100 1010744AJrn0100 1011754BKrn0100 1100764CLrn0100 1101774DMrn0100 1110784ENrn0100 1111794FOrn0101 00008050Prn0101 00018151Qrn0101 00108252Rrn0101 00118353Srn0101 01008454Trn0101 01018555Urn0101 01108656Vrn0101 01118757Wrn0101 10008858Xrn0101 10018959Yrn0101 1010905AZrn0101 1011915B[rn0101 1100925C\rn0101 1101935D]rn0101 1110945E^rn0101 1111955F_rn rnrnBinaryDecimalHexGraphicrn0110 00009660`rn0110 00019761arn0110 00109862brn0110 00119963crn0110 010010064drn0110 010110165ern0110 011010266frn0110 011110367grn0110 100010468hrn0110 100110569irn0110 10101066Ajrn0110 10111076Bkrn0110 11001086Clrn0110 11011096Dmrn0110 11101106Enrn0110 11111116Forn0111 000011270prn0111 000111371qrn0111 001011472rrn0111 001111573srn0111 010011674trn0111 010111775urn0111 011011876vrn0111 011111977wrn0111 100012078xrn0111 100112179yrn0111 10101227Azrn0111 10111237B{rn0111 11001247C|rn0111 11011257D|rn0111 11101267E~rn

Rettet stavefejl m.m.


HTTP

Protokolornes:HTTPfr:HTTPnl:HTTPpl:HTTPpt:HTTPrnrnHTTP = HyperText Transfer ProtocolrnEn protokol, som prim�rt bruges til kommunikation p� WWW. rnSpecifikationerne bestemmes af W3C (World Wide Web Consortium)rnrnHTTP er en protokol der sp�rger en server p� port 80 om specifikke sider. Serveren svarer med en fil eller en fejlbesked. Filen er i RFC format.rnrnHTTP 1,0 er forskellig fra andre protokoller (s�som FTP), idet forbindelsen afbrydes, efter at den �nskede opgave er udf�rt (eller en serie af opgaver er udf�rt). Dette er ideelt for WWW, hvor sider bliver linket til fra andre servere. Det kan dog skabe problemer for programm�ren, da der kan v�re behov for at kende brugerens nuv�rende situation p� serveren. Dette kan registeres i en s�kaldt cookie. HTTP 1,1 opretholder forbindelsen.rnrnDer findes en anden og mere sikker protokol kaldet HTTPS, som kan bruge enhver slags kryptering, s� l�nge den forst�s p� begge sider.

Staverettelser


E-mail

en:E-mail fr:Courrier �lectronique ja:電子メール nl:E-mailrnpl:Poczta elektroniczna sv:E-postrnE-mail st� for Electronic Mail (Eletronisk Post eller E-post)rnrnDet muligg�r at man kan sende post til en anden person over internettet.rnrn== E-mail f�r Internettet ==rnrnE-mail blev taget i brug f�r internettet eksisterede.rnrnE-mail startede som en m�de hvorp� en masse brugere p� en hovedcomputer kunne snakke sammen med hinanden. Senere blev det lavet s� man kunne sende beskeder mellem servere.rnrnFordi alle computere p� netv�rket var koblet op via. Internet, blev E-mail sendt via. en protokol kaldet UUCP. Og man var n�dt til at bruge selve vejen til beskeden + den server den var p�.rnrnRuten til selve beskeden blev kaldt Bang Path. Bang Path fordi hvert hop er skilt med et Bang tegn "!".rnEksempelvis: rn: !bigsite!foovax!barbox!mern: Henviser til serveren bigsite, til computeren forvax & til konto barboxrnrn== E-mail i dag ==rnrnNutildags bliver alle E-mail leveret direkte til host/serveren, ved brug af DNS, MX records.rnrnEn moderne E-mail adresse skrive eks. s�ledes jsmith@corporation.com og skal l�ses som jsmith p� corporation.com.rnjsmith er brugernavn for brugeren p� serverenrncoporation.com er serveren hvorp� meddelsen skal leveres til.rnrnFormatet p� en E-mail adresse er beskrevet i RFC 282rnrnInternet E-mail adresser har normalt 4 felter:rn* Fra - Hvem der har sendt meddelsenrn* Til - Hvem der skal modtage meddelsenrn* Emne - Hvad meddelsen handler omrn* Indhold - Hvad selve meddelsen indholder.rnrnAndre felter der kan udfyldes er:rn* Cc - Kopi til andenrn* Bcc - Bcc kan se hvem Til listen er ... MEN til listen kan ikke se hvem der er p� Bcc.rn* Klips - En fil eller anden dokument vedlagt meddelsenrn* Dato - Dato for hvorn�r den er skrevet.rn* Indholdstype - Indholder information omkring hvordan meddelsen er blevet leveret. Via MIME typen.rnrn== Afsendelse af E-mail ==rnrnFor at sende en E-mail, bruger man SMTP protokollen.rnrnSe ogs� E-mail Klient og webmail.

Slettet overskydende sprog links


Webmail

g�r det muligt for en bruger at l�se og skrive e-post gennem en Web-browser. rnrnWebmail bliver typisk tilbud fra internet firmaer, som s� bruger ens information til makedsf�ring.rnrnDe fleste Webmail server har f�lgende muligheder.rn* Oprettelse af Mapperrn* Filter mail til forskellige mapperrn* Skraldespand - til at slette u�nsket email.rn* Adresse bog - Til at gemme oplysninger for venner og bekendt.rnrnNogle webmail servere tilbyder f�lgende.rn* spammail beskyttelsern* POP3 mail hentningrn* Antivirus tjekrn* Ordbog til opslag n�r man skriver en meddelse.rnrnFordel ved Webmailrn* E-mail kan blive l�st og skrevet overalt i verden hvor der er en Web-browser.rn* Meddelser beh�ver ikke at blive hentet ned p� maskinen.rnrnUlemper ved Webmailrn* Brugeren er n�d til at blive online til han/hun er f�rdig.rn* Der er kun en begr�nset m�ngde plads til meddelsernern* Forbindelse over langsom internet kan v�re langvarigrnrnDen f�rst webmail, var Hotmail. Hotmail blev meget hurtig popul�r og blev s� opk�bt af Microsoft. Og er nu kendt som MSN hotmail.rnrn== Eksterne links ==rn*Hotmail

Forskelligt


Ail

Fransk for hvidl�grn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aimabel

Elskelig, venlig, rarrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Ainu

Japans sandsynligvis oprindelige befolkning er ainuerne. Der findes nu cirka 100 "rene" ainuer tilbage i Japan og cirka 15-20.000 af ainu-oprindelsern----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Air

Ansigtsudtryk, holdning, melodi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Air force

Luftv�ben.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Luftstyrke[!] -. Luftv�ben


Aircooling

Luftk�lingrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Airline

Luftrute.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Airmail

Luftpost.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Airminded

Indstillet p� eller kyndig i luftfart.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Airport

Lufthavn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Airway

Fra Lexopen


Sofie Lassen-Kahlke

Navn: Sofie Lassen-KahlkernF�dselsdag: 18. juli 1979rnrnProfession: SkuespillerrnrnMedvirkede i f�lgende film.:rn* Vildbassen (1994)rn* K�rlighed ved f�rste hik (1999)rn* Anja og Victor - K�rlighed ved f�rste hik 2 (2001)rn* Krummernes jul (1996,2001)rn* Br�drene Mortensens jul (1998,2002)


1050

eo:1050 es:1050 fr:1050 no:1050 nl:1050 pl:1050 sv:1050 en:1050rnrn�rhundreder: 10. �rhundrede - 11. �rhundrede - 12. �rhundredernrn�rtier: 1000'erne 1010'erne 1020'erne 1030'erne 1040'erne - 1050'erne - 1060'erne 1070'erne 1080'erne 1090'erne 1100'ernernrn�r: 1045 1046 1047 1048 1049 - 1050 - 1051 1052 1053 1054 1055rn----rnF�dtrn*rnrnrnD�dsfaldrn*rnrnrnBegivenhederrn* Hedeby raseres af Harald III af Norge under konflikten med Danmark.rn* Kong (Anund Jakob) af Sverige efterf�lges af (Emund den Gamle). Se Svenske regenter.rn* Lund f�r sin f�rste biskop.

Opslagsord oprettet


1103

eo:1103 es:1103 fr:1103 no:1103 nl:1103 pl:1103 sv:1103 en:1103rnrn�rhundreder: 11. �rhundrede - 12. �rhundrede - 13. �rhundredernrn�rti: 1050'erne 1060'erne 1070'erne 1080'erne 1090'erne - 1100'erne - 1110'erne 1120'erne 1130'erne 1140'erne 1150'ernernrn�r: 1098 1099 1100 1101 1102 - 1103 - 1104 1105 1106 1107 1108rn----rnF�dtrn* Kejser Toba af Japan.rnrnrnD�dsfaldrn* Erik 1. EjegodrnrnrnBegivenhederrn* Lund bliver residensby for den danske �rkebiskop.


1679

16. �rhundrede - 17. �rhundrede - 18. �rhundredernrn�rtier: 1620'erne 1630'erne 1640'erne 1650'erne 1660'erne - 1670'erne - 1680'erne 1690'erne 1700'erne 1710'erne 1720'ernernrn�r: 1674 1675 1676 1677 1678 - 1679 - 1680 1681 1682 1683 1684rn----rnF�dtrn*Jan Dismas Zelenka.rnrnrnD�dsfaldrn*Thomas Hobbes.rn*Anne Conway.rnrnrnBegivenhederrn*Sk�nske Krig afsluttes med freden i Lund.rn*Slaget ved Bothwell Bridgern*Habeas Corpus Act vedtages i England.rn*Europ�iske opdagelsesrejsende opdager Niagarafaldet.

opslagsord oprettet prim�rt fra eng wiki + *[[Sk�nske Krig]] afsluttes med freden i [[Lund]].


1658

16. �rhundrede - 17. �rhundrede - 18. �rhundredernrn�rtier: 1600'erne 1610'erne 1620'erne 1860'erne 1640'erne - 1650'erne - 1660'erne 1670'erne 1680'erne 1690'erne 1700'ernernrn�r: 1653 1654 1655 1656 1657 - 1658 - 1659 1660 1661 1662 1663rn----rnrnF�dtrn*rnrnrnD�dsfaldrn*3. september - Oliver Cromwell.rnrnrnBegivenhederrn*26. februar - Fredsslutning i Roskilde mellem Sverige og Danmark.

Dato for Freden i Roskilde


�strig

�strig er et land i Centraleuropa. Landet er en f�deration af 9 stater. �strig er omgivet af land p� alle sider og gr�nselandene er Liechtenstein og Schweiz i vest, Italien og Slovenien i syd, Ungarn og Slovakiet i �st, og Tyskland og Tjekkiet i nord.rnrnrnRepublikken �strigrnrnrnBillede:�strig_flag_medium.pngrnBillede:�strig_Coat.jpgrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: IngenrnOfficielt sprog TyskrnHovedstad WienrnPr�sidentThomas KlestilrnKanslerWolfgang Sch�sselrnAreal - Total - heraf vandAreal 113 83.858 km� 1,3% rnBefolkning rn - Total (2000) rn - Pr. km� St�rrelse 86rn 8.150.835 rn 97/km� rnUafh�ngighed1156rnValuta Euro1, Austrian euro coinsrnTidszone UTC +1rnNationalmelodi Land der Berge, Land am StromernInternetdom�ne.ATrnInternational tlfkode43rn(1) F�r 1999: �strigske schillingrnrnrn== Historie ==rnUddybende artikel: �strigs historiernrnEfter at have v�ret erobret af romerne, hunnerne, lombarderne, rnostrogotherne, bayrerne og frankerne, kom �strig under Habsburgerne i det 13. �rhundrede. Denne familie fortsatte med at regere �strig indtil det 20. �rhundrede.rnrnEfter opl�sningen af det romerske imperium blev �strig del af dobbeltmonarkiet �strig-Ungarn i 1867. Denne stat blev opdelt efter nederlaget i 1. Verdenskrig. Herefter s� �strig ud som det ser ud i dag. �strig blev annekteret af Nazi-Tyskland i 1938, den s�kaldte Anschluss.rnrnDe Allierede holdt �strig besat fra afslutningen p� 2. Verdenskrig og indtil 1955, da landet igen blev uafh�ngigt under den betingelse at det forblev neutralt. Efter sammenbruddet af kommunismen i �steuropa er �strig dog blevet mere og mere involveret i det politiske spil i Europa. I 1995 blev �strig medlem af Den Europ�iske Union og er fra og med 1999 ogs� en del af den europ�iske f�lles m�nt Euro.rnrn== Politik ==rnrnUddybende artikel: �strigs politikrnrnStatsoverhoved er pr�sidenten, som v�lges ved valg hvert 6. �r. Pr�sidenten v�lger kansleren, traditionelt lederen af det st�rste parti i parlamentet. Det �strigske parlament best�r af to kamre. Bundesrat, som best�r af 64 repr�sentanter fra staterne, baseret p� befolkningsantallet, og Nationalrat, som har 183 direkte valgte medlemmer.rnrnSiden 2000 har �strig haft en liberal koalition i regeringen best�ende af Det konservative folkeparti (�VP) og h�jrepartiet �strigs frihedsparti (FP�). Efter en del intern uro i FP� omkring partiets politik og lederskab, annoncerede kansler Wolfgang Sch�ssel (�VP) den 9. september 2002, at der ville blive afholdt valg f�r tid i november. I valget den 24. november 2002 vandt �VP en jordskredssejr (42,3% af stemmerne), mens FP� blev reduceret til 10,1%.rnrnDet nye �strigske parlament (Nationalrat, 183 pladser) vil have f�lgende sammens�tning:rnrn* 79 pladser �VP (�strigs folkeparti) (42,3% af stemmerne)rn* 69 pladser SP� (�strigs socialdemokrater) (36,51%)rn* 18 pladser FP� (�strigs frihedsparti]]) (10,1%)rn* 17 pladser �strigs gr�nne parti (9,47%)rnrn== Stater ==rnUddybende artikel: �strigs staterrnrn�strig er en forbundsrepublik inddelt i 9 stater eller Bundesl�nder. Disse er:rnrn* Burgenlandrn* K�rntenrn* Nieder�sterreichrn* Salzburgrn* Steiermarkrn* Tyrolrn* Ober�sterreichrn* Wienrn* Vorarlbergrnrn== Geografi ==rnUddybende artikel: �strigs geografirnrnBillede:�strig_kort.jpgrnrnMed sin position i Alperne, er �strigs vestlige og sydlige dele bjerge, og �strig er et velkendt vintersportssted. Det h�jeste bjerg er Grossglockner p� 3.798 meter. Den nordlige og �stlige del af landet er hovedsagelig bakket terr�n. Klimaet er tempereret, med kolde vintre og k�lige somre. rnrnDe vigtigste byer er hovedstaden Wien, som ligger ved Donau, Salzburg, Innsbruck, Graz og Linz.rnrn== �konomi ==rnUddybende artikel: �strigs �konomirnrn�strig, med sit veludviklet markeds�konomi og h�je levestandard, er t�t knyttet til den europ�iske union, herunder specielt Tyskland. Medlemskab af EU har tiltrukket udenlandske investorer, sammen med n�rheden til de nye ans�gerlande. Langsom �konomisk v�kst i Tyskland og resten af verden har s�nket v�ksten til 1,2% i 2001. For at m�de stigende konkurrence fra b�de EU og de central europ�iske lande, vil �strig beh�ve en styrkelse af sine videnstunge industrier, en fortsat deregulering af servicesektoren og lavere skat.rnrn== Demografi ==rnUddybende artikel: �strigs demografirnrnOmkring ti procent af �strigerne er ikke af �strigsk oprindelse, hovedparten af disse er fra de omkringliggende lande, specielt fra den tidligere �stblok. En stor gruppe af g�stearbejdere er ogs� til stede i landet. Det officielle sprog tysk tales af alle. Dialekten svarer til det tyske talt i den sydlige del af Tyskland.rnrnMere end trefjerdedele af �strigerne er romersk katolske. Andre v�sentlige religioner er islam og protestantinismen.rnrn== Kultur ==rnUddybende artikel: �strigs kulturrnrn�strig har haft adskillige ber�mte komponister som Wolfgang Amadeus Mozart, Johann Strauss, Sr. og Johann Strauss, Jr.. Andre kendte �strigere inkluderer fysikerne Ludwig Boltzmann og Erwin Schr�dinger og filosoffen Ludwig Wittgenstein.rnrnMed sin placering i Alperne har �strig v�ret hjemland for mange store alpine skil�bere, for eksempel Toni Sailer, Hermann Maier, Annemarie Moser-Pr�ll og Anita Wachter.rnrnrnHelligdagernDatoDansk navnLokalt navnBem�rkningerrnrnrnrn== International Pressefrihed ==rnrn* Presse friheds indeks: Rangeret 26 ud af 139 lande.rnrn== �vrige emner ==rnrn* Kendte �strigerern* �strigs kommunikationrn* �strigs transportrn* �strigs milit�rrn* �strigs diplomatirn* �strigs sprogrn* �strigs turismernrn== Eksterne Link ==rnrn*rnrnrnrnEurop�iske Union:rnBelgien | Danmark | Finland | Frankrig | Tyskland | Gr�kenland | Irland | Italien | Luxemborg | Holland | Portugal | Spanien | Sverige | StorbritannienrnrnrnVerdens lande | Europa

en f�deral republik -> en forbundsrepublik ; slettet "Lower Austria" osv. ; Wien, placeret ved Danube -> Wien, som ligger ved Donau


Nordjyllands Amt

Nordjyllands amt blev oprettet i 1970 og omfatter 27 kommuner:rnrn*Ardenrn*Brovstrn*Br�nderslevrn*Dronninglundrn*Fars�rn*Fjerritslevrn*Frederikshavnrn*Hadsundrn*Halsrn*Hirtshalsrnrn*Hj�rringrn*Hobrorn*L�s�rn*L�gst�rrn*L�kken-Vr�rn*Nibern*N�ragerrn*Pandruprn*Sejlflodrn*Sindalrnrn*Skagenrn*Sk�rpingrn*St�vringrn*S�byrn*�bybrorn*�lborgrn*�rsrnrnrnhttp://www.nja.dk/


Athene

Athenesv:Athenapl:AtenarnrnVisdommens gudinde i gr�sk mytologi.

graesk -> gr�sk (we write in Danish here!)


Atlanterhavet

Atlanterhavet er et hav p� 106.500.000 kvadratkilometer, med en gennemsnitlig dybde p� 3.865 meter. Den st�rste dybde er p� 9.200 meter.rnrnAtlanterhavet blev dannet for ca. 55 millioner �r siden, da den midtatlantiske ryg begyndte at �bne sig.rnDen midtatlantiske ryg l�ber ogs� i dag midt ned igennem atlanterhavet, fra nord til syd. rnrnDen midtatlantiske ryg er en underjordisk bjergk�de, der bliver presset op og til siden af den underliggende lava. Presset fra lavaen g�r at Amerika og Europa/Afrika bliver skubbet v�k fra hinanden med en fart af ca. 2 cm om �ret. Dermed bliver Atlanterhavet hele tiden st�rre.

Lidt om den midtatlantiske ryg


Judo

Kampsport fra Japan.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

oprettet


Judy Garland

Hendes kendingsmelodi �Over the rainbow� stammer fra eventyrfilmen �Troldmanden fra Oz�. Senere med i film som �Meet me in St. Louis� og �Easter parade�. Mor til Liza Minnelli.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

oprettet


Jugendstil

Kunstnerisk stilperiode i Europa 1896-1910. I Danmark 1900-1915.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

oprettet


Jugere

Sk�nne, d�mme.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

oprettet


Juleevangeliet

Juleevangeliet findes i Ny Testamente, Lukas 2,1-14. rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

oprettet


Juli

er �rets syvende m�ned. Den er opkaldt efter Julius C�sar. �ldre dansk navn: Ormem�ned.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Jacob Gade

Jacob Gade er en verdensber�mt komponist, f�dt i Vejle i 1879. Han flyttede til Thor� Huse i 1940 og boede der til sin d�d i 1963. Fik i 1971 gaden for sin sidste residens opkaldt efter sig. Hans nummer "Tango Jalousi" spilles fortsat verdenen over.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Jagtberettiget

I jagtterminologi en ejer eller jagtlejer af et areal.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

oprettet


Jagtetikette

I jagtterminologi regler for god opf�rsel under jagt.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

oprettet


Jagthorn

Specielt horninstrument.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

oprettet


Jagtkniv

Dolk eller kniv, hvor bladet kan l�ses.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

oprettet


Jagtleder

I jagtterminologi den person, der har kommandoen under en jagt.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

i til o


Jagtlejer

En jagtlejer er i jagtterminologi den person, der mod betaling erhverver retten til at drive jagt p� anden mands omr�de.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

wiki


Jagtmoral

Jagtmoral er i jagtterminologi overholdelse af jagtens skrevne og uskrevne regler.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

wiki


Jagtobjekt

I jagtterminologi en vildart, der m� skydes.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

oprettet


Janteloven

Janteloven er et begreb skabt af Aksel Sandemose i romanen En flygtning krydser sit spor fra 1933. Heri skildrer han sin f�deby Nyk�bing Mors i begyndelsen af det 20. �rhundrede.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


1933

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1928 1929 1930 1931 1932 - 1933 - 1934 1935 1936 1937 1938rn----rnF�dtrn*29. maj - Danny Aiello, amerikansk skuespiller.rn*23. november - Krzysztof Penderecki, polsk komponist.rnrnrnD�dsfaldrn*3. april - Admiral William A. Moffett, i styrtet med USS Akronrn*25. december - Francesc Maci�, pr�siden for den autonome regering for Katalonien.rn* Blind Blake, indflydelsesrig blues sanger.rnrnrnBegivenhederrn* Det v�rste �r i den store depression.rn* 30. januar - Adolf Hitler bliver tysk kansler.rn* maj - Karl Jansky meddeler opdagelsen af radiob�lger fra midten af galaksen.rn* Herbert Hoover (1929-1933) afl�ses af Franklin Delano Roosevelt (1933-1945) som amerikansk pr�sident.rn* USA f�derale regering legaliserer alkohol og forbyder marihuana.rn* 26. december - Nissan etableres i Tokyo i Japan.rn* 26. december - FM-radio patenteres.rnrnrnSportrn*rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Erwin Schr�dinger, Paul Adrien Maurice Diracrn*Kemi - ikke uddeltrn*Medicin - Thomas Hunt Morganrn*Litteratur - Ivan Alekseyevich Buninrn*Fred - Sir Norman Angell (Ralph Lane)rnrnrnB�gerrn*En flygtning krydser sit spor af Aksel Sandemose.

Skabelon


POP3

fr:POP3rnPOP3 st� for Post Office Protocol version 3rn(Post Kontor Protokol version 3)rnrnDet bruges til at hente post fra en e-mail server til ens egen computer gennem TCP/IP-protokollen. At hente post p� denne m�de kaldes popul�rt at poppe sin konto.rnrnPOP3, SMTP og IMAP virker gennem en internet forbindelse.rnrnPOP3 er en hent-protokol (klienten henter data fra serveren), hvorimod SMTP er en send-protokol (klienten sender data til serveren uden at blive forespurgt)rnrnEn stor forskel mellem SMTP og POP3 er at SMTP ikke kr�ver nogen form for identifikation gennem en form for login + password. Dette g�r SMTP ubruglig til at hente beskeder.rnrnPOP3 virker over en TCP-port 110.rnrn==Eksterne adresser==rn*Post Office Protocol - Version 3, original RFC1939

link fnidder


Port

i computersammenh�ng kan have to betydninger:rnrn==Hardwareport==rnEn hardwareport er en fysisk port, hvor man tilkobler andre enheder som tastatur, printer, mus, scanner og andet.rnrnEn PC har porte der kaldes com1: som er en seriel kommunikationsport.rnEn PC har porte der kaldes lpt1:. Lpt er en forkortelse for Line PrinTer. Lpt-porte kaldes ogs� for parallelle porte.rnrnNyere PC'ere har ogs� firewire- og USB-porte.rnrn==TCP/UDP-port==rnNogle data protokoller f.eks. TCP og UDP har et begreb der kaldes en port. Alt dataterminaludstyr, som skal kunne kommunikere via IP har en unik IP-adresse. En klient-IP-adresse med port og en server-IP-adresse med port, kaldes for en socket, og den identificerer unikt en TCP eller UDP dataforbindelse. For at kommunikere med servere eller andre computere skal man derfor bruge deres IP-adresse og portnummer.rnrnDe fleste internetadresser er symbolske og bliver sl�et op i en tabel i en DNS-server og oversat til en IP-adresse.rnrnEt godt eksempel er, n�r man taster DNS-adressen da.wikipedia.org ind i browserens adressefelt. S� vil browseren som standard sl� DNS-adressen op og f� en IP-adresse tilbage. Browseren vil nu fors�ge at lave en TCP-forbindelse med IP-adressen og port nr 80 p� da.wikipedia.org WWW-server. Svarer serveren, f�s en WWW-side i fil formatet HTML eller XML. Navnet for internetadresser er URL og den fuldst�ndige adresse er: http://da.wikipedia.org:80/.rnrnHer er en lille liste over hvad de forskellige TCP/UDP-porte som regel anvendes til:rn* 20 FTPrn* 21 FTPrn* 23 Telnetrn* 25 SMTP (sende -mail)rn* 53 DNSrn* 70 Gopherrn* 80 HTTPrn* 107 Remote Telnet Servicern* 109 POP2rn* 110 POP3 (modtage e-mail)rn* 119 NNTPrn* 143 IMAP4rn* 194 IRCrn* 220 IMAP3rn* 389 LDAP (Lightweight Directory Acess Protocol)rn* 443 HTTPSrn* 540 UUCP (Unix to Unix copy)rnrn==Eksterne adresser==rnIANA TCP/UDP port numbers


Cynosura

Cynasura var i den Gr�ske mytologi en nymfe.rnIf�lge legenden opfostrede hun Zeus og gemte ham fra hans fader Kronos. Da hun d�de, satte Zeus i taknemmelighed hende p� himlen som polarstjernen.

Cronus -> Kronos (link)


Frugt

en:Fruit eo:frukto nl:fruitrnrnEn frugt er fr�gemmet hos d�kfr�ede planter, dannes efter befrugtningen ved frugtanl�ggets v�kst. Frugtanl�gget best�r af frugtknude, eventuelt en griffel og et st�vfang.rnrnFrugter s� somrn* Appelsinerrn* Bananrn* Fignerrn* Jordb�rrn* Kiwirn* Mandarinerrn* Melonrn* P�rern* Tomatrn* Vindruerrn* �ble

Wikified


Gr�ntsag

en:Vegetable nl:groenternrn==Typer af Gr�ntsager==rnrn* Agurkrn* Guler�dderrn* Peberfrugtrn* Kartoflerrn* R�dbede, bruges blandt andet til R�dk�l

de: en: nl: plus lidt mere


Dungeon Master

MasterrnEn Dungeon Master er spillemesteren i rollespil, en person som er fort�lleren. Han eller hun har klargjort et eventyr som spillerne skal ud p�. Spillemesteren bestemmer s� ogs� udfaldet af hvad de forskellige handlinger udg�r og hvad der sker n�r spilleren foretager sig noget.rnrnSpillemesteren skal ogs� g�re det sjovt for spillerne, og laver en god balance s� ikke der kommer for st�rke/svage monster s� spillet ikke bliver sjovt mere.rnrnGode spillemestre har et godt overblik, skarpe vitser og en masse ideer.rnrnSe ogs� spillemester (Game Master)

en:


Familiejournalen

Familiejournalen (egentlig Illustreret Familie Journal) er et dansk ugeblad, grundlagt 1877 af Carl Aller. Ugebladet fyldte s�ledes 125 �r i 2002.

Carl Aller


Sai Baba

Sai Baba er en indisk guru. Blev i en tv-dokumentarudsendelse i Danmarks Radio i 2002 beskyldt for fup og svindel.


Tom Kristensen

Tom Kristensen er en dansk racerk�rer. Han blev i 2002 �rets sportsnavn i Danmark ved Danmarks Idr�ts-Forbunds officielle k�ring.


Tomat

er en frugt. Den kom til Danmark i cirka 1850 som dekorationsplante og siden cirka 1900 har den fungeret som urteplante. Tomaten er et r�dt eller gult b�r med et meget h�jt indhold af A-vitamin og C-vitamin. Tomaten har et vandindhold p� over 90%. Der findes mange forskellige sorter, for eksempel kan n�vnes cherry tomater og b�ftomater. rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

en:


Computer Rollespil

game (video games)rnComputer Rollespil startede langt tilbage med tekst baserede rollespil, som hurtigt udviklede sig til grafisk baserede rollespil.rnrn== Tekst baseret ==rnrn=== Enkelt spiller ===rnrnEn spiller skulle l�se forskellige opgaver, ud fra hvad han kan l�se p� sk�rmen. Dette syntes at v�re ret primitive spil, hvor brugeren skulle l�se sig igennem ret meget for at finde frem og tilbage.rnrn=== Online ===rnTekst baseret rollespil forg�r gennem hvad man kalder for MUD (Multi User Dungeon) og bruger telnet til at forbinde sig til serveren. Gennem serveren skriver man s� en r�kke handlinger som man vil udf�re og alt sker s� derefter p� serveren. Man kunne ogs� chatte (snakke) med andre og derved f� en st�rre oplevelse af spillet! Og l�re folk fra andre lande at kende, dette kr�vede dog at man have lidt sprogkendskab.rnrnDette blev meget popul�rt en overgang og mange mennesker kunne hurtigt blive bidt af det og bruge flere timer foran computeren.rnrn== Grafik ==rnrnSenere blev der s� lavet en mere grafisk brugerflade (GUI), s� brugeren kunne se hvad han/hun lavede og hvad der foregik p� en mere pr�sentabel m�de. I forvejen havde der v�ret en masse grafiske spil. Men de var mere eller mindre kun enkelt spiller spil(Single player game).rnDisse skulle man s� l�se selv. De bruges stadig i stor grad. Men efter internettet er kommet til er flere og flere g�et over til online spil. Hvor man kan snakke med andre og have en st�rre spillegl�de.rnrn=== Online spil ===rnrnDe st�rste er vel nok Ultima Online og Everquest. Som begge er bygget p� MUD hvor alle er sammen (p� den p�g�ldende server) og kan spille med og mod hinanden, bygge huse/kongeriger og alt muligt op. Alt dette har selvf�lgelig en pris som man m� betale til det p�g�ldende selskab for at v�re med til at spille p� deres servere. Mange spiller dog disse spil da det heletiden udvikler sig og selv i dette �jeblik er der kommet noget nyt. Det kan sluge mange timer og man kan hurtig blive revet med i det.rnrnUltima Online er mest 2D baseret. Men har pr�vet at overg� til det mere 3D agtige.rnEverquest er 3D baseret.rnrnFlere og flere spillere �nsker ogs� at spille 3D spil. Da man nu har computerkr�fterne til dette.rnrnDiablo er ogs� et af de rigtig store spil. Men er p� ingen m�de det samme som de 2 andre. Da man skal betale for de andre, det skal man ikke med Diablo.rnrnDer findes ogs� en masse online spil som ikke har nogen relationer til spilproducenter. Der kom en stor stigning p� spil de almindelig bruger selv kunne lave og en masse havde ogs� lavet deres spil udfra Everquest, Ultima og Diablo. De fleste laves i h�b om selv at blive s� store spil som Ultima og Everquest. Eller bare et fors�g p� at vise at de ogs� kan.rnrnDe nyeste for tiden er Newerwinter Night og Dungeon Siege, som er overg�et til noget helt nyt. Nemlig at brugeren kan v�re den der skaber sit eget univers og dele det med andre. Det har ogs� v�ret med til at �bne op for en masse diskussion omkring emnet sikkerhed.rnrn== Spilliste ==rn* Ambermoonrn* Amberstarrn* AustinMUD er en dansk mud - p� engelsk dog.rn* Baldur's Gate Seriesrn* Bard's Tale Seriesrn* The Changelingrn* RPGDX rn* Diablo og Diablo IIrn* Dungeon Master serienrn* Exile serienrn* Final Fantasy serienrn* Independent RPG Video Gamesrn* Indie RPG Dot Netrn* Phantasy Starrn* Pokemon serienrn* Rogue, Hack, og andre roguelikesrn* Thief serienrn* Ultima serienrn* Wastelandrn* Wizardry serienrn* Xenogearsrnrn== Links til noget mere info ==rn* Mudconnect er stor database om alle mulig spil inden for MUD.

sprog kendskab -> sprogkendskab


2D baseret

Spil som er 2D baseret.rnrn2D har ingen for dimensioner og det er derfor kun det du ser flad og ligefrem.rnrn== Hvordan det forg� ==rnrn2D spil bliver lavet p� en baggrund man har sat op evt. med et billede eller udfra en form for kort.rnOven p� disse har man s� figurene som man kan bev�ge rundt p� sk�rmen og g�re forskellige handlingere med. Udfra nogle givende regler som spillet har sat op.


Russel Crowe

Russel Crowe er skuespiller. Modtog i 2001 en Oscar (bedste mandlige hovedrolle) for sin rolle i filmen Gladiator.rnrnrnFilmografi:rnrn* 2002 Et smukt sindrn* 2001 Gladiator


3D baseret

Hvordan 3D foreg�r ==rnrn3D har dimensioner, og kan bedst beskrives som du ser rundt i lokalet nu. At du s�dan kan beskrive hvorlangt eller hvor kort der ca. er til en given genstand. Og hvis du flytter kroppen/hoved flytter tingene i forhold til de normale dimensionsregler.rnrn== Hvordan det er lavet rnrnEn designer har lavet en masse genstande/figurer i et 3D program, som er blevet sat sammen i spillet i en slags 3D Engine som udfra nogle koordinater som gives til den kan s�tte disse i dimensioner.

Lidt staverettelse, men stadig temmelig rodet artikel.


World Trade Center

Trade Center (WTC) var et k�mpe kompleks, som indeholdt flere bygninger, bygget p� Central plaza i New York.rnrnWTC var designet af amerikaneren Minoru Yamasaki sammen med Antonio Brittiochi.rnWTC bestod af 7 bygninger, men de mest kendte var de to t�rne, 'Twin Towers'. P� hverdage arbejdede der omkring 50.000 mennesker i t�rnene.rnrn26. februar 1993:rnP� denne dag blev WTC bombet nede i garagen p� det nordlige t�rn. 6 islamiske terrorister blev fanget og straffen l�d p� 240 �r hver.rnrn11. september 2001:rnP� denne dag faldt de 2 t�rne. L�s mere herom i terrorangrebet den 11. september 2001rnrnBillede:NOAA_WTC.jpeg


Margrete 1.

I of Denmark sv:Drottning MargaretarnMargrete 1., datter af Valdemar Atterdag, f�des i 1353. Dronning af Danmark fra 1375-1412 og af Norge fra 1388-1412. Som 10-�rig bliver hun gift med kong H�kon VI af Norge. Margrete anses for dronning af Danmark, selvom hun officielt aldrig antager titlen. Hun "n�jes" med titlen "fuldm�gtig frue og husbonde og Danmarks riges formynder". Mens hendes s�n Oluf er mindre�rig, er hun hans formynder og regerer p� vegne af ham. Da Oluf d�r i 1387, bliver Margrete valgt til regent af Rigsr�det, ivrigt tilskyndet af drost Henning Podebusk. Margrete tager nu sin s�sters datters�n, Bogislaw til sig som sin fosters�n. Bogislaw, som er s�n af Vartislav VII af Pommern, f�r det mere danskklingende navn Erik (den senere Erik af Pommern). I 1388 bliver Margrete valgt til regent i Norge. I Sverige er der n�rmest borgerkrig mellem storm�ndene og kongen, Albrecht III af Mecklenburg Ved Dalaborgaftalen i 1388 bliver Margrete valgt til regent over den del af Sverige, som storm�ndene kontrollerer, og de lover at hj�lpe Margrete med at f� resten af Sverige. Stockholm, som er under kontrol af tyske k�bm�nd, bliver belejret. Mecklenburg kommer nu til hj�lp og begyndter at h�rge de danske kyster. Men efter et forlig ender det med, at Margrete bliver regent i Sverige. Nu er hele Norden i hendes magt, herunder ogs� Island, F�r�erne og Gr�nland, som f�lger med Norge og Finland, som f�lger med Sverige.rnrnMargrete begynder nu at styrke sin position. Hun overtager selv embederne som marsk og drost og s�rger for, at Rigsr�dets indflydelse mindskes. Hun forbyder storm�ndene at bygge deres egne borge, og byer m� heller ikke l�ngere bef�stes. Meget af det gods, som storm�ndene har erhvervet under Valdemar Atterdags fophold i Tyskland, bringes tilbage under kronen. I 1396 vedtager landstingene den s�kaldte "Dronning Margretes Fred", hvori borgerne lover regeringen at overholde g�ldende love. Dette er modsat de s�kaldte h�ndf�stninger, hvori kongen lover borgerne at overholde g�ldende love.rnrnI 1396 f�r Margrete hyldet Erik som konge af Danmark og Norge og senere af Sverige. Der indkaldes til unionsm�de i Kalmar, og den 17. juni 1397 bliver Erik kronet til konge af Norden. Den 13. juli 1397 s�tter 67 gejstlige og rigsr�det deres segl p� kroningsbrevet, hvori de afgiver troskabsl�fte til kongen. Margrete tr�der tilbage som formynder i 1401, men det er dog stadig hende, der tr�kker i tr�dene, indtil hun d�r. Margrete begynder at blande sig i S�nderjyllands forhold. Hun opk�ber flere borge i S�nderjylland, og i 1409 f�r Margrete Flensborg og Nyhus Slot. I 1410 erobrer Erik Als og �r�. I 1411 tilbageerobrer de holstenske grever Flensborg, men Margrete klarer igen sagen ved forhandlinger, og den 24. oktober kan Margrete og Erik marchere ind i Flensborg. Endnu engang er S�nderjylland t�t p� genforening med Danmark. Margrete d�r (muligvis af pest) den 28. oktober 1412 p� sit skib i Flensborg Fjord. Hun bliver begravet i Roskilde Domkirke.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

sv:


Basserne

Basserne er et dansk tegneserieblad med figurer som Sjanten, Fjotte, General Langsohm, frk. Olsen og Jens Fup. Serien er en humoristisk tegneserie der udspiller sig i pl�res�dallejren. Basserne er tegnet af Mort Walker. Serien er blevet tegnet siden 1950. I starten handlede den om livet som student. Senere overgik serien til at handle om livet som soldat i pl�res�dallejren. Basserne har naturligvis ogs� deres egen hjemmeside, hvor du kan l�se meget mere om serien, dens historie og personer - f�lg blot linket herunder.rnrnBladet fejrede sit 30 �rs jubil�um i Danmark i 2002.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* http://www.basserne.dk


Safri Duo

Safri Duo er en dansk popgruppe. Gruppen vandt 7 trof�er ved Danish Music Awards 2002.rnrnAkkompagnerede Jean Michel Jarre ved koncerten AERO i Nordjylland den 7. september 2002.

lidt wiki


Ringenes herre - De 2 T�rne

Ringenes Herre - De 2 T�rne er anden del af John Ronald Reuel Tolkien's trilogi Ringenes Herre om krigen om ringen.rnrnBogen blev filmatiseret i 2002.

wiki


Hans Christian Schmidt

Dansk milj�minister.


Riksdagen

Folketing, som har 349 medlemmer.

sv:


Henrik Qvortrup

Tidligere spindoktor for Anders Fogh Rasmussen. Fra 2002 chefredakt�r p� Se og H�r.


Jonathan Harris

Skuespiller, d�d 3. november 2002.


Persille�en

Persille�en er en ubeboet � i Middelhavet. B�de Spanien og Marokko kr�ver at have rettighederne til �en.


IBM

Business Machine Corporation (IBM)rnHovedkvater i Armonk, New York, USArnrnMed over 316.000 medarbejdere og en kapital p� cirka $80 milliarder (2000-tal), er IBM et af de st�rste og �ldste IT firmaer i verden. De har forskningscentre i Almaden, Zurich, Tokyo, Haifa, Beijiing, Austin og Delhi. P� grund af st�rrelsen og det bl� logo er firmaet ogs� kendt som Big Blue (Stor Bl�).rnrnLouis V. Gerstner, Jr. var bestyrelsesformand og administrerende direkt�r for IBM fra 1. april 1993 indtil 29. januar 2002 da Samuel J. Palmisano blev valgt som administrerende direkt�r.rnrn==Historik==rnrnIBM g�r som firma l�ngere tilbage end selve computeren. F�r denne lavede de hulkortsmaskiner.rnDeres navn var i starten CTR Computing Tabulating Recording. S�dan startede de den 15. juni 1911.rnFirmaet var en sammensmeltning af Tabulating Machine, Computer Scale og International Time Recording.rnPr�sident for Tabulating Machine var p� det tidspunkt Herman HollerithrnrnThomas J. Watson Sr., der grundlagde IBM, blev manager af CRT i 1914, leder i 1915, og �ndrede navnet til IBM i 1924.rnrnSe ogs� Liste over IBM produkter

bestyrelsesformand


Clonaid

Clonaid er et firma som kom p� alle mediernes forside, da de i december 2002 p�st�r, at de har klonet et menneske. Firmaet menes at have forbindelse til en sekt (Raelians), der er forholdsvis ukendt, men menes at tro p�, at mennesket er skabt af rumv�sener. Sekten mener endvidere, at kloning kan forl�nge menneskets liv med mange hundrede �r.

rettede lige en lille un�jagtighed


Louis V. Gerstner, Jr.

Navn: Louis V. Gerstner, Jr.rnrn1. april 1993 indtil 29. januar 2002 var han administrerende direkt�r hos IBM.


Kina

officielle navn er Zhonghua Renmin Gongheuguo. Kina er inddelt i 23 provinser, 5 autonome regioner og 3 kommuner. Desuden best�r Kina af 56 forskellige officielle nationaliteter. rnKinas flag best�r af en stor gul stjerne, samt fire mindre. Den store stjerne repr�senterer kommunismen, de fire mindre det kinesiske folks fire sociale klasser: b�nderne, arbejderne, sm�borgerne og patriotiske kapitalister. Den r�de bund symboliserer den kommunistiske revolution og er desuden det kinesiske folks traditionelle farve.rnKinas Kommunistiske Parti blev stiftet i 1920.rnKina gr�nser til Tadsjikistan, Kirgisistan, Kasakhstan, Rusland, Mongoliet, Nordkorea, Gule Hav, �stkinesiske Hav, Formosastr�det, Sydkinesiske Hav, Vietnam, Laos, Burma, Bhutan, Nepal, Indien, Pakistan og Afghanistan. rnHvid er sorgens farve i Kina.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Nilen

Nilen er 6.695 kilometer lang og derved jordens l�ngste flod. Den udspringer i Burundi, passerer gennem Tanzania, Rwanda, Uganda, Sudan og �gypten f�r den l�ber ud i Middelhavet. rnByerne Juba, Khartoum, Aswan og Kairo ligger alle ved Nilen.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Stephen Ambrose

Historiker og forfatter til en biografi af Dwight Eisenhower. Stephen Ambrose d�de den 13. oktober 2002. Skrev ogs� "Kammerater i krig".


Middelgrundsfortet

Middelgrundsfortet er opf�rt 1890-1891, blandt andet med fyld fra udgravningen af Frihavnen. Middelgrundsfortet var verdens st�rste s�fort. Det fyldte, inklusiv b�lgebrydere, 7 hektar. I 2002 blev fortet solgt til en privat investor.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Lars Saabye Christensen

Lars Saabye Christensen tildeles Nordisk R�ds Litteraturpris i 2002.


Monsters Inc.

Amerikansk tegnefilm fra 2002.


Razz

Vinder af De Unges Melodi Grand Prix 2002 med sangen Kickflipper.

Henvisninger


Nordisk mytologi

Mythologieeo:Nord-Gxermana Mitologionl:Noorse mythologie sv:Nordisk mytologien:Norse mythologyrnrnNordisk mytologi repr�senterer den religion, de overbevisninger og de legender, som var udbredt blandt de nordiske folk f�r kristendommens indf�relse.rnrnHovedparten af denne mytologi blev mundtligt overleveret, og meget er mistet. Heldigvis blev en del af mytologien nedskrevet af oplyste kristne l�rde som Snorri Sturlusson i Eddaen. Snorri Sturlusson afviste den id�, at de f�rkristne guddomme var dj�velske. Lignende mytologier var udbredt blandt de mere sydlige tyske stammer.rnrnEn lang r�kke af guder, steder og begreber indg�r i den nordiske mytologi:rnrn*Agnarrn*Angarrn*Alfheimrn*Alst�rkrn*Alsvinrn*Alvisrn*Amsvartnerrn*Angerbodarn*Asrn*Asatorrn*Asg�rdrn*Asynjern*Askrn*Audhumlarn*Aurvandilrn*Balderrn*Bifrostrn*Bilskirnerrn*Bragern*Breidablikrn*Brisingegammenrn*Brunhildern*Brynhildrn*Draupnerrn*Einherjerrn*Fafnerrn*Fenjarn*Fenrisulvenrn*Fensalern*Frejrn*Frejarn*Frekern*Friggrn*Gerern*Ginnungagaprn*Gjallarhornetrn*Gleipnerrn*Gridrn*Guldtoprn*Gungerrn*Gunl�drn*Gyldenb�rstern*Hejmdalrn*Helrn*Hovvarpnerrn*Hrungnerrn*Hr�sv�lgrn*Hurn*Huginrn*Hyrrokkenrn*H�derrn*Idunrn*Jotunheimrn*J�ttern*Lidskjalvrn*Lokern*Luern*Magnirn*Midg�rdrn*Midg�rdsormenrn*Menjarn*Midg�rdsormenrn*Mimerrn*Misteltenrn*Mj�lnerrn*Modgunnrn*Modirn*Mokkurkalfern*Mundilfarern*Muninrn*Muspelfolketrn*Muspelheimrn*M�kkurkalfern*M�rkeskovenrn*M�nern*Nannarn*Narfern*Natrn*Niflheimrn*Njordrn*Noatunrn*Nornerrn*Odrn*Odinrn*Odr�rerrn*Okolnerrn*Ragnarokrn*Ratatoskrn*Regnar Lodbrogrn*Rimfaksern*Rungerrn*R�skvarn*Sifrn*Sindrern*Skadern*Skinfaxern*Skjaldemj�drn*Skjoldungernern*Skridbladnerrn*Skrymerrn*Skuldrn*Sleipnerrn*Suttungrn*Svadilfarern*S�rimnerrn*Tjalfern*Torrn*Trudrn*Trymrn*Tyrrn*Udg�rdslokern*Urdrn*Ullrn*Vaftrudnerrn*Valrn*Valern*Valgrindrn*Valhallarn*Valkyriern*Vanaheimrn*Vanerrn*Varrn*Vern*Vedfolnerrn*Vegtramerrn*Verdandern*Vidar den Tavsern*Vidirn*Vigridrn*Vilern*Vimurrn*Vinnilerrn*Voldrn*Vonrn*V�lsungernern*V�lvenrn*V�lvens sp�domrn*Ydalern*Yggrn*Yggdrasilrn*Ymerrn*�girrn*�ldern*�rbodarn*�rvandel den K�kkern*�rvaldern*�rv�ngenrnrnTilf�j selv flere

Tilf�jet henvisninger


Agnar

Agnar er i den nordiske mytologi s�n af sagnkongen Hraudung.


Mahanakhornamonratanakosinmahaintarasiayuthayamafmapopnoppalaratchathaniprilom er det korrekte navn for Bangkok. Thail�nderne kalder selv byen Krung Theop for nemheds skyld.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Bangkok

Bangkok er Thailands hovedstad. Byen hedder rigtigt Mahanakhornamonratanakosinmahaintarasiayuthayamafmapopnoppalaratchathaniprilom. Thail�nderne kalder den Krung Theop for nemheds skyld.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Dave Williams

Dave Williams var forsanger i Drowning Pool. Han blev fundet d�d i bandets tourbus den 14. august 2002.


Fredensborg Slot

Fredensborg Slot ved Esrum S� i Nordsj�lland har s�rstatus blandt de danske slotte som regentparrets mest benyttede residens. Slottet er et barokslot fra 1700-tallet, og det danner ofte rammen om st�rre officielle statsbes�g og familiebegivenheder i kongefamilien.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

link rettet


Danmarks flag

of Denmark sv:DannebrogenrnrnBillede:Dannebrog.gifrnFlagets st�rrelsesforhold: 28:37 med en slidkant eller uden 27:36rnrnDet nationale danske flag kaldes normalt for Dannebrog. Dannebrog betyder "Dansk t�j". Dannebrog er r�dt med et hvidt kors der n�r til siderne af flaget; den vertikale del af korset kan vendes til den modsatte side. Korsdesignet p� det danske flag blev efterf�lgende overtaget af de andre nordiske lande; Sverige, Norge, Finland Island og F�r�erne.rnrnIf�lge legenderne blev flaget ikke lavet af mennesker, men faldt fra himlen under slaget ved Reval (idag Tallin) i Estland i 1219. Letlands flag, som dog ikke er afbilledet som et kors, kan ogs� spore sine farver tilbage til slaget ved Reval.rnrnDet danske korsflag kendes tidligst brugt af Erik 7.af Pommern og symbolicerede da L�beck, som han mente at han var here over. L�becks gamle v�ben var et hvidt kors med r�dbund, dannet som en mods�tning til den Tysk-Romerske Kejsers hvide flag med et r�dt kors, et flag, som stammede fra Romerriget, og som er bevaret i det engelske flag. rnrnI Borgerkrigen Grevens fejde, anvendte den ene part et stribet flag, bl�, gul og r�d, og den anden part, den sejrende part brugte et r�dt-hvidt korsflag, med fire lige lange arme.rnrnN�r bagkanten er vokset, s� er det dels fordi man ville have noget at klippe af n�r flaget blev slidt, dels fordi flaget ikke sm�ldede, s� meget n�r det var langt og smalt, dels er det en p�virking fra vimplerne, dels s� er forkanten p� et flag mere udstrakt end bagkanten og derfor b�r flagets midte v�re forskudt imod stangen, for at det ser rigtigt ud p� afstand.rnrnBillede:Ravnen.gifrnI oldtiden hed Danmarks flag: Ravnen, og var r�dt (det vil sige r�dgul) med et anker langs overkanten, og en buget under og bagkant ud i et, med frynser. I flaget var der en sort (det vil sige m�rkebl�) ravn og langs kanterne var der en bort. Roskilde Museum har en stump af en bronze vindfl�j med en Ravn, som gnaver en menneske knogle. Om flaget: Ravnen, sagde man at n�r den slog med vingerne, s� sp�ede det sejr for danerne.

stavefejl


S�ndag

Ugedag. P� latin Solis dies (Solens dag).


Den lille Havfrue

Den lille havfrue er en skulpur p� Langelinie, der byder rejsende velkommen i K�benhavns Havn. Den skal illustrere H.C. Andersens eventyr af samme navn. rnrnStatuen har flere gange v�ret udsat for h�rv�rk. For eksempel mistede den for anden gang i historien hovedet i 1998. I l�bet af natten havde ukendte gerningsm�nd savet statuens hoved af med en nedstryger. De kontaktede pr. telefon freelance fotografen Michael Forsmark Poulsen tidligt p� morgenen, og han informerede politiet efter at have taget billeder af statuen. De f�lgende dage gik historien verden rundt p� alverdens tv-stationer og aviser. Tre dage senere blev statuens hoved fundet, da gerningsm�ndene igen kontaktede fotografen, som tjente omkring 100.000 kr. p� sine billeder af Den lille Havfrue med det manglende hoved. Michael Forsmark Poulsen blev anholdt og sigtet for selv at have �vet h�rv�rket, men blev to uger senere atter l�sladt. F�rst i november 1998 blev sigtelserne mod ham og to andre dog opgivet.rnrnF�rste gang havfruen mistede sit hoved var i 1964.rnrnDen lille havfrue er en af Danmarks turistattraktioner.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

at have ud�vet h�rv�rket -> at have �vet h�rv�rket


J�dedom

Relevante links:rnhttp://dmoz.org/World/Dansk/Samfund/Religion/J%f8dedom/

lagt et link p�


Mara

Maraen (Dolichotis patagona) er i familie med marsvinet, men ligner mere en hare. Den kaldes derfor ogs� for pampasharen. Maraen er en forholdsvis stor gnaver med lange, meget tynde ben. Maraen lever i pampas og busket steppe i det centrale og sydlige Argentina.rnrnBillede:mara.jpgrnBillede taget i Zoologisk have K�benhavn af BrianHansenrnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* http://www.zoo.dk


Humboldtpingvin

Humboldtpingvin (Spheniscus humboldti) lever ved Sydamerikas vestkyst. Den vejer cirka 4 kilo.