Fobi

er en psykisk sygdom der betegner en sygelig frygt eller afsky for noget. Ordet fobi er af gr�sk oprindelse. En fobi kan tage alle mulige afskygninger, og kan v�re meget �del�ggende for den patient som lider af fobien. Behandlingen af en fobi vil ofte kr�ve at oprindelsen til frygten analyseres frem, og at patienten derefter frig�res fra sin f�lelsesbelastning. 2-6% af befolkningen menes at lide af den ene eller den anden form for fobi.rnrnHer er en liste med kendte samt mindre kendte fobier:rnrnrn rn agorafobirn sygelig angst for at g� over �bne pladserrn rn rn aichmofobirn spidse genstandern rn rn algofobirn smertern rn rn ambulofobirn at g�rn rn rn anablefobirn at kigge oprn rn rn androfobirn m�ndrn rn rn anglofobirn England & engelsk kulturrn rn rn anthofobirn blomsterrn rn rn antropofobirn andre menneskerrn rn rn apifobirn bier & hvepsern rn rn apotemnofobirn folk med amputationerrn rn rn arachibutyrofobirn peanutbutter som s�tter sig i ganen.rn rn rn arachnofobirn edderkopperrn rn rn arithmofobirn talrn rn rn astrafobirn tordenvejr & stormrn rn rn astrofobirn stjerner & himmelhv�lvrn rn rn asymmetrifobirn asymmetriske formerrn rn rn ataxofobirn uordenrn rn rn atefobirn ruinerrn rn rn atomosofobirn rn rn rn aulofobirn fl�jterrn rn rn aurofobirn guldrn rn rn autofobirn at v�re alenern rn rn autodysomofobirn En der har en skammelig lugtrn rn rn automatonofobirn voksfigurern rn rn aviofobirn at flyvern rn rn bacillofobirn bacillerrn rn rn bolshefobirn bolsjevikkerrn rn rn barofobirn tyngdekraftenrn rn rn bibliofobirn b�gerrn rn rn caligynefobirn smukke kvinderrn rn rn cancerofobirn kr�ftrn rn rn cathisofobirn at sidde nedrn rn rn catoptrofobirn spejlern rn rn centofobirn ny ideerrn rn rn chaetofobirn h�rrn rn rn chionofobirn snern rn rn chorofobirn at dansern rn rn chrometofobirn pengern rn rn chromofobirn bestemte farverrn rn rn chronomentrofobirn urern rn rn clinofobirn at g� i sengrn rn rn cometofobirn kometerrn rn rn coulrofobirn klovnern rn rn decidofobirn at tage beslutningerrn rn rn deipnofobirn middags konversationerrn rn rn dendrofobirn tr�errn rn rn dextrofobirn objekter p� h�jre side af kroppenrn rn rn dutchfobirn holl�nderern rn rn ecclesiofobirn kirkerrn rn rn eleutherofobirn frihedrn rn rn entomofobirn insekterrn rn rn epistemofobirn videnrn rn rn equinofobirn hestern rn rn ergofobirn anstrengelsern rn rn eufobirn at h�re gode nyhederrn rn rn felinofobirn kattern rn rn fobofobirn at blive bange (fobier)rn rn rn fonofobirn at stammern rn rn gallofobirn Frankrig & fransk kulturrn rn rn gamofobirn �gteskabrn rn rn geniofobirn hagerrn rn rn genufobirn kn�rn rn rn gephydrofobirn at g� over broerrn rn rn gynefobirn kvinderrn rn rn hadefobirn helvedern rn rn hagiofobirn helgener & hellige tingrn rn rn heliofobirn solenrn rn rn hierofobirn pr�sterrn rn rn hippopotomonstrosesrn rn rn rn quippedaliofobirn lange ordrn rn rn hobofobirn bumser & tiggerern rn rn homichlofobirn t�gern rnrn h�mofobirn blodrn rn rn iatrofobirn l�gerrn rn rn ichthyofobirn fiskrn rn rn isopterofobirn insekter der spiser tr�rn rn rn kinetofobirn bev�gelsern rn rn klaustrofobirn indelukkede rumrn rn rn lachanofobirn gr�ntsagerrn rn rn leukofobirn farven hvidrn rn rn levofobirn objekter p� venstre side af kroppenrn rn rn liticafobirn sagsanl�grn rn rn logizomechanofobirn computerern rn rn macrofobirn lange ventetiderrn rn rn mechanofobirn maskinerrn rn rn megalofobirn store tingrn rn rn melanofobirn farven sortrn rn rn microfobirn sm� tingrn rn rn mnemofobirn minderrn rn rn motorfobirn automobilerrn rn rn mysofobirn snavsrn rn rn neofobirn alt nytrn rn rn nekrofobirn d�d & ligrn rn rn nomatofobirn navnern rn rn novercafobirn stedmorrn rn rn nosofobirn sygdomrn rn rn nyktofobirn m�rkern rn rn octofobirn tallet/figuren 8rn rn rn oenofobirn vinrn rn rn ombrofobirn regnrn rn rn oneirogmofobirn v�de dr�mmern rn rn onomatofobirn bestemte ord eller navnern rn rn ophidiofobirn slangerrn rn rn optofobirn at �bne �jnenern rn rn orthofobirn ejendomrn rn rn pantofobirn alting (den ultimative lidelse)rn rn rn papafobirn pavenrn rn rn papyrofobirn papirrn rn rn paralipofobirn at skade andrern rn rn paraskavedekatriafobirn fredag den 13.rn rn rn peladofobirn skaldede personerrn rn rn pentherafobirn svigermorrn rn rn phengofobirn dagslysrn rn rn philosofobirn filosofirn rn rn politicofobirn politikerern rn rn polyfobirn mange tingrn rn rn porphyrofobirn farven lillarn rn rn prosofobirn fremskridtrn rn rn pteronofobirn at blive kildet med fjerrn rn rn pyrofobirn ildrn rn rn russofobirn russerern rn rn sciofobirn skyggerrn rn rn scriptofobirn at skrive offentligtrn rn rn siderodromofobirn toge & togrejserrn rn rn sinofobirn Kina & kineserern rn rn sitofobirn madrn rn rn socerafobirn svigerfor�ldrern rn rn sophofobirn at l�rern rn rn staurofobirn korsrn rn rn surifobirn musrn rn rn symmetrofobirn symmetrirn rn rn teutofobirn tyskere & tyske tingrn rn rn thalassofobirn havetrn rn rn triskaidekafobirn tallet 13rn rn rn tyrannofobirn tyrannerrn rn rn urofobirn urinrn rn rn vestifobirn t�jrn rn rn vitricofobirn stedfarrn rn rn xenofobirn fremmedern rn rn xylofobirn ting lavet af tr�rn rn rn zemmifobirn muldvarperrn rn


Fod

Fod er i jagtterminologi en betegnelse for spor af vildt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

wiki


Fodbold

(soccer)eo:Piedpilkofr:Footballnl:Voetbalsv:FotbollrnFodbold er en udbredt sportsgren. Verdensmesterskabet i fodbold er en af de sportsgrene, der ses af flest mennesker p� jorden.rnFodboldm�let er 2,44 meter h�jt og 7,32 meter bredt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

de, eo, fr,nl,sv


Foderal

Hylster, gemme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Foderautomat

Anordning (for eksempel cementr�r), der fyldes med kornfoder. Kornet synker ned, efterh�nden som der �des.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fodermark

Areal, der kan v�re tils�et med forskellige afgr�der, eller en strimmel korn, der f�r lov at st� uh�stet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Foderplatform

Plade, der flyder p� vandet, p� hvilken foderet str�es ud over l�ngere afstande.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fodersk�rm

Overd�kning, der holder udlagt foder t�rt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Foderspor

Spor, hvor foderet str�es ud over l�ngere afstande.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Folkeovertro

Det varsler d�d if�lge den gamle folkeovertro, hvis en potteplante dratter ud gennem et vindue.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Folket�lling

Ved folket�llingen i Danmark 1769 var der i alt 797.584 mennesker, hvoraf de 80.000 boede i hovedstaden. I 2001 er er tallet 5.349.212, hvoraf de 658.318 er bosiddende i hovedstaden. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Folklore

Folkeminde(granskning).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fondu

Fransk ord for smeltet.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fonetik

Lydl�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fonetisk

Lydlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Font�ne

Springvand, vandkunst.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Foragte

Ringeagte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Foranderlig

Skiftende, v�gelsindet, lunefuld.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forandre

Skifte, �ndre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forandring

�ndring, omslag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Foranledige

Fremkalde, tilskynde, volde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Foranstalte

Iv�rks�tte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forbandt

Murbinding, stenflise, stenskifte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forbindtlig

H�flig, skyldig, forekommende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forblommet

Tilsl�ret, uklar, m�rk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forborgen

Skjult, dulgt, underfundig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Force

Styrke, Fortrin.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forcere

Fremskynde, forst�rke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forceret

Forst�rket, overdreven.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forcir

Fransk for at blive fed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fordrage

T�le, udst�, lide.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fordragelig

t�lsom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fordragelighed

T�lsomhed, overb�renhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ford�gtig

Mist�nkelig, "muggen".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ford�jelseskanal

F�dens vej fra munden til endetarmens udmunding.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Forel

B�k�rred.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forene

Samle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forening

Samfund.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forevige

(Udtales for-evige). Ud�deligg�re, for eksempel om at fotografere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

'for eksempel om at fotografere'


Forfatning

1) Grundlov, styres�t.rnrn2) Tilstand.rn rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

'Grundlov' tilf�jet


Forf�rdige

Lave, tilvirke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forf�je sig

G�, "humme sig".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forgangen

Henrundet, svunden, afvigte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forgodtbefindende

Tykke, godtykke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forg�ves

Frugtesl�st, f�f�ngt, spildt.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forh�bning

H�b.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forholde

Tilbageholde, n�gte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forholde sig

Holde sig, te sig, b�re sig ad.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forkert

Vrang, gal, aved.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forklejne

Neds�tte.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forkynde

Kundg�re, pr�dike.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Forlange

Kr�ve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forlegen

Bly, usikker, kejtet, sky. v�re forlegen for, v�re ivrig for.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forlegenhed

Blusel; knibe, v�nde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forlis

Tab, skade, skibbrud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forloren

U�gte, kunstig, skr�mtet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forl�nget dr�gtighed

Forl�nget dr�gtighed vil sige at det befrugtede �g f�rst udvikles efter en l�ngere hvilepause.rnrnFor eksempel hos r�dyr hunnen (r�en), hun parrer sig i august og derefter har det befrugtede �g et hvilestadium indtil januar hvor det begynder at udvikle sig. R�en f�der 1-2 lam i maj-juni.

Et eksempel


Forl�b

H�rvildtets forben.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Formaggio

Italiensk for ost.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Formalitet

S�dvanebrug, omsv�b.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Formalisme

Formv�sen, stivstikkeri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Formation

Jorddannelse, -lag, fylking, opstilling.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Formel

1. Formret, stiv.rn2. Talevending, forskrift.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Formeringsevne

Evnen til at producere afkom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Formidabel

R�dsom; stor.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Formindske

Mindske, sl�kke.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Formosa

Andet navn for Taiwan.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Henvisning tilf�jet


Form�ble

�de(l�gge), bort�dsle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fornemme

F�le, m�rke, sk�nne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fornemmelig

Is�r, s�rlig.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forordne

Foreskrive, p�byde, fasts�tte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forrette

G�re, udf�re, udrette.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forsage

N�gte sig, opgive, sky.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forsagt

Modl�s.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forsete

Balders s�n.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Forsigtig

Varsom, n�nsom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forsigtighed

Varsomhed, omhu, lempe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forsigtighedsregler

Regler for, hvordan man skal behandle sit jagtv�ben korrekt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forsire

Smykke, pryde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forskertse

Spilde, s�tte til.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Spilde, tils�tte -> Spilde, s�tte til


Forsl�

Sl� til, vare, dr�je.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forsm�

Vrage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forst

Skov-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fortaleza

Brasiliansk by. Ceararn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fortescue

Australsk flod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fortolker

En fortolker (p� engelsk: interpreter) er et program der overs�tter sourcekode til et format der kan l�ses af en bestemt type computer. I mods�tning til en compiler k�rer den oversatte kode ikke direkte p� computeren, men k�res under fortolkerens kontrol.rnFordelen ved fortolkeren fremfor compileren er typisk at programmerne lettere kan flyttes til andre computer systemer, det eneste der, i teorien, kr�ves er at fortolkeren flyttes til computer typen hvorefter alle programmer skrevet i det fortolkede sprog kan afvikles.rnUlempen ved fortolkere er at programkoden vil k�re langsommere end oversat (kompileret) programkode og at man er n�dt til at distribuere sourcekoden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forum

Ting, domstol.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Forvitre

Vejrsmuldre, fr�nne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


For�rsage

Volde, afstedkomme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


For�rspunktet

Det sk�ringspunkt mellem ekliptika og himlens �kvator, som Solen passerer cirka den 21. marts. For�rspunktet bruges som nulpunkt ved stedbestemmelse p� himlen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Det sk�ringspunkt ... som Solen passer cirka den 21. marts -> Det sk�ringspunkt ... som Solen passerer cirka den 21. marts


For�rstr�k

Det tr�k, fuglene foretager for at komme fra vinteropholdsstedet til ynglepladsen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fosforescerende

Selvlysende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fossil

Forstenet, Forstening.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fosterudvikling

Individets udvikling fra befrugtning til f�dsel eller udrugning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fostre

Opf�dern----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fourage

Foder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fouragere

Hente Foder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fourageringssted

I jagtterminologi det sted vildtet bev�ger sig hen for at �de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fourer

Uddeler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fournere

Forsyne, udstyre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fragment

Brudstykke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fragmentarisk

Brudstykkevis, afbrudt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fraise

Jordb�rfarvet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fraises

Fransk for jordb�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Framboises

Fransk for hindb�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Francisco Xavier

Spansk jesuitisk mission�r (1505-52). Blev i 1621 kanoniseret og i 1747 blev han Indiens v�rnehelgen. Han var virksom i Indien og Japan. Focus opgiver hans leve�r som 1506-52.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Franko

Postfri, fragtfri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frankrig

Frankrigs vigtigste mineralressourcer er kul og jern i Lorrainedalen og bauxit i den sydlige del af Frankrig. rnFrankrig er verdens n�stst�rste producent af atomkraft-el, n�stefter USA.rn76% af den franske befolkning er katolikker. Frankrigs n�stst�rste religion er islam, som praktiseres af ca. 5%. Dern�st er der ca. 2% protestanter og ca. 1% j�der. rnNationalkammeret i Frankrig best�r af 577 medlemmer og senatet har 317 medlemmer.rnHar f�et Nobels Litteraturpris 12 gange. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frappant

Frapperende, sl�ende, overraskende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frapp�

Fransk for isafk�letrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frappere

Overraske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fransoser

Ordet fransoser blev brugt om syfilis. I gamle dage mente man, at sygdommen stammede fra Frankrig, og den blev ligeledes kaldt den "Franske Syge". rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit, link


Frase

Talem�de, slagord.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fraser �en.

Australsk �.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frasering

(tit) Afskygning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fredag

Ugedag. Frejas dag. Veneris dies (Venus dag).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fredericia

By i Danmark. Motivet i byv�bent er en l�ve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frederik 1.

I of Denmark sv:Fredrik I av DanmarkrnrnFrederik 1.rnBillede:Frederik 1.jpgrn rnDansk konge:1523-1533rnNorsk konge:1523-1533rnValgsprog:Mit h�b er Gud alene.rnEfterfulgteChristian 2.rnBlev efterfulgt af:Christian 3.rnF�dselsdato:7. oktober 1471rnF�dselssted:HaderslevhusrnD�dsdato:10. april 1533rnD�dssted:Gottorp SlotrnGift med:hertuginde AnnarnB�rn:2 b�rnrnrnFrederik 1. var den n�st�ldste (og yngste) s�n af Christian 1. og Dorothea af Brandenburg. Han var konge af Danmark og Norge fra 1523-1533. Han voksede op i hertugd�mmerne Slesvig og Holsten.rnrnI 1490 foranledigede Christian 1.'s enke Dorothea, at hertugd�mmet blev delt mellem hendes s�nner Hans og Frederik, s�ledes at Hans fik den segebergske del og Frederik, som fik lov til at v�lge f�rst, den gottorpske del. For ikke at bryde en aftale om, at hertugd�mmerne skulle forblive udelt, hed det sig, at Hans og Frederik skulle regere dem sammen. Fra 1490-1523 regerede hertug Frederik p� Gottorp og bragte b�de fred og stigende velstand til hertugd�mmet. Da Christian 2.'s trone begyndte at vakle under ham, indgik Frederik en alliance med utilfredse medlemmer af den danske adel. Den 8. marts 1523 erkl�rede hertug Frederik kongen Christian 2. krig, og allerede 18 dage senere hyldedes Frederik som konge i Viborg. Da Christian 2. forlod Danmark den 13. april, underskrev Frederik sin h�ndf�stning med adelen, og lod sig hylde som Frederik 1. af Danmark og Norge.rnrnChristian 2. og hans dronning Elisabeth forlod K�benhavn ombord p� orlogsskibet L�ven og flygtede til Holland. Det var en sorgens dag for K�benhavns indbyggere og Danmarks almue og borgerskab. Voldene og stranden var efter sigende fulde af bedr�vede mennesker, som fulgte deres bortsejlende konge med �jnene. Christian 2.'s love blev erkl�ret for ford�rvelige og hans lovb�ger blev br�ndt p� b�let.rnrnFrederik 1.'s regeringsperiode var pr�get af uro blandt borgere og b�nder, der �nskede at f� Christian 2. genindsat som konge. I �rene 1524 og 1525 var der till�b til opr�r i Jylland og Sk�ne. Christian 2.'s statholder p� Gotland, S�ren Norrby gik i land i det vestlige Blekinge i et desperat fors�g p� at f� genindsat Christian 2. p� Danmarks trone, og det lykkedes at samle ikke mindre end 8.000 mand, som indledte en belejring af Helsingborg Slot. Frederik 1.�s holstenske h�rf�rer Johan Rantzau med en h�r p� 900 kn�gte og 400 ryttere samt artilleri forenede sig dog med den danske adelsh�r samt et kontingent svenske tropper. Disse knuste den utr�nede bondeh�r i to blodige slag ved Lund den 28. april og ved Bunketofte p� Helsingborgsletten den 4. maj 1525. I slaget ved Lund blev b�nderne forfulgt helt ind i byens domkirke, og 60 borgere, som havde s�gt tilflugt i domkirken, blev sl�bt ud og slagtet af soldaterne. Bondeh�rens tab blev sat til cirka 3.000 d�de.rnrnI 1532 lykkedes det Frederik at lokke Christian 2. til Danmark under l�fte om frit lejde. Kongen br�d l�ftet og satte den tidligere monark i f�ngsel p� S�nderborg Slot. I 1549 blev den nu 68-�rige Christian 2. overf�rt til Kalundborg Slot, hvor han opholdte sig til sin d�d i 1559.rnrnI st�rstedelen af sin regeringsperiode opholdt Frederik sig p� Gottorp Slot. Han kom kun til Danmark, n�r det var absolut n�dvendigt, og Norge bes�gte han aldrig. P� trods af den strenge h�ndf�stning lykkedes det Frederik at f� stor politisk indflydelse. I nogle tilf�lde truede han med at fraskrive sig tronen til fordel for den landflygtige Christian 2.. Ganske virkningsfuldt.rnrnP� trods af at han i h�ndf�stningen havde lovet at v�rne om den katolske kirke, indf�rte Frederik 1. reelt religionsfrihed for lutheranere i Danmark. Eksempelvis udn�vnte han Hans Tausen, hvis st�rkt lutheranske pr�dikener vakte r�re, til sin kapellan. I 1526 gennemf�rte Frederik 1., at bisperne fremover skal v�lges i Danmark.rnrnFrederik 1. d�de p� Gottorp Slot den 10. april 1533 og blev begravet i Slesvig Domkirke. Han var gift med kurfyrsten af Brandenburgs datter, den 15-�rige hertuginde Anna. Hun d�de i en alder af 27 �r. De fik to b�rn, hvoraf det ene blev den senere kong Christian 3.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

lutheranske pr�dikener v�kkede r�re -> lutheranske pr�dikener vakte r�re


Frederik 2.

II of Denmark and Norway sv:Fredrik II av DanmarkrnDansk konge af den oldenborgske sl�gt 1559-1588. Valgsprog: Intet uden Gud.rnrnFrederik 2., s�n af (senere) kong Christian III og Dorothea af Sachsen-Lauenburg, f�des p� Haderslevhus. konge af Danmark-Norge fra 1559-1588. Efter faderens sejr i "Grevens Fejde" bliver Frederik i 1536 valgt som tronf�lger med titel af prins af Danmark. Da faderen d�r i 1559 underskriver Frederik h�ndf�stningen og s�tter sig p� tronen. I 1572 gifter han sig med sin 15-�rige kusine, Sophie Amalie af Braunschweig-L�neburg, som er 23 �r yngre.rnrnI 1559 erobrer han Ditmarsken sammen med farbroderen Hertug Adolf af Gottorp. Ellers er de f�rste �r af hans regeringsperiode pr�get af et stort mods�tningsforhold til Sverige. Frederik II magter ikke at realisere sine milit�re planer under den Nordiske Syv�rskrig fra 1563-1970. Frederik II havde regnet med, at han med sine tyske lejetropper hurtigt kunne vinde krigen mod svenskerne. Men pga d�rligt organiseret forsyningssystem m� man standse fremrykningen mod Stockholm og g� i vinterkvarter i Sk�ne. �ret efter er det svenskerne, der havde initiativet, og de tr�nger ind i Norge flere steder og h�rger ogs� i Halland og Blekinge. Hen p� sommeren rejser Frederik II et l�n til at finansiere planerne om et angreb p� Stockholm. Det bliver en fuldst�ndig fiasko, og h�ren m� tr�kke sig tilbage. Da et nyt fors�g i oktober lider samme sk�bne, er Rigsr�det ved at miste t�lmodigheden. Til sidst ser Frederik II sig n�dsaget til at hjemkalde sin faders gamle uven, Peder Oxe. Peder Oxe mistede Christian III's gunst i 1556 og blev tvunget til at tage ophold i udlandet. Ved Christian III's d�d blev alle Peder Oxes ejendom konfiskeret. Peder Oxe har flere gange uden held fors�gt at blive taget til n�de igen, men nu f�r han frit lejde og rejser til Danmark, hvor han forsones med Frederik II. Peder Oxe bliver igen medlem af rigsr�det og f�r Vordingborg Slot som len og sit konfiskerede gods tilbage. �ret efter bliver han udn�vnt til rigshofmester og medvirker i de f�lgende �r til at bringe de danske statsfinanser p� fode igen. Herefter er det i realiteten Rigsr�det med Peder Oxe i spidsen der styrer landet. Det lykkes Peder Oxe at overtale adelen til at b�re en st�rre del af de �konomiske byrder, og han tredobler �resundstolden. Ved fredsslutningen i Stettin i 1570 er Danmark fortsat den mest magtfulde stat i Norden.rnrnEfter krigen kaster kongen sig over slotsbyggeri. For kontrollere indsejlingen til �resund og sikre indt�gterne fra �resundstolden bygger han fra 1574-84 Nordens st�rkeste f�stning, Kronborg, for indt�gter fra den forh�jede �resundstold. Ved talrige mageskifter med adelen samles krongodset, s� det bliver mere rentabelt - og kongen f�r et sammenh�ngende jagtterr�n. I 1560 mageskifter Frederik sig til den nordsj�llandske hovedg�rd Hiller�dsholm, og han ombygger g�rden til et slot, Frederiksborg.rnrnFrederik II d�r 54 �r gammel p� Antvorskov Kloster den 4. april 1588. I sin ligpr�diken siger pr�sten, Anders S�rensen Vedel, med rene ord, at kongens d�d m� tilskrives et um�deholdent spiritusforbrug. Han bliver gravsat i Roskilde Domkirke. Frederik II efterf�lges af sin s�n Christian IV.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

edit


Frederik 3.

III of Denmark sv:Fredrik III av DanmarkrnDansk konge af den oldenborgske sl�gt 1648-1670. Valgsprog: Herren er mig forsyn.rnrnFrederik III f�des p� Haderslevhus i 1609 som n�st�ldste s�n af Christian IV og dronning Anna Kathrine. Konge af Danmark-Norge fra 1648-1670. Da Christian IV's �ldste s�n, prins Christian, d�r i 1647, bliver Frederik som n�st�ldste s�n valgt til tronf�lger. Ved kroningen i 1648 m� han underskrive den hidtil strengeste h�ndf�stning, som �ger Rigsr�dets magt betydeligt. I de f�rste �r efter tronbestigelsen f�rer Frederik III en tilbagetrukken tilv�relse og overlader ledelsen af Danmark og Norge til Rigsr�det og embedsm�ndene. I 1643 gifter den 35-�rige Frederik sig med den 15-�rige Sophie Amalie af Braunschweig-L�neburg. De n�r i l�bet af deres �gteskab at f� 8 b�rn, heraf fem piger.rnrnDa magtkampen mellem p� den ene side rigshofmester Corfitz Ulfeldt og Hannibal Sehested og p� den anden side Rigsr�det bryder ud i lys lue, stiller kongen sig p� Rigsr�dets side og bidrager dermed til at styrte to af landets dygtigste m�nd. Kongen har muligvis ogs� haft personlige grunde, da han ikke bryder sig om svogeren Ulfeldt. Corfitz Ulfeldt bliver senere d�mt til d�den in absentia for landsforr�deri, og hustruen Leonora Christina - Christian IV's yndlingsdatter - sidder i f�ngsel i Bl�t�rn i 22 �r som medskyldig.rnrnP� det udenrigspolitiske omr�de genoptager Frederik sin faders kamp om herred�mmet i �sters�omr�det. I 1657 g�r Danmark i krig mod Sverige, mens Karl X Gustav har travlt i Polen og Brandenburg. Danmark har ganske vist hverken nogen s�rlig slagkraftig h�r eller betydelige alliancer p� det tidspunkt. Den svenske konge forlader imidlertid Polen og marcherer med sin h�r p� 6000 ryttere og 2500 fodfolk op gennem hertugd�mmerne og Jylland. Svenskerne indtager den nyanlagte f�stning Frederiksodde og tager bl.a. den h�rdt s�rede �verstbefalende for den danske h�r, rigsmarsk Anders Bille, til fange. Men indtil videre forhindrer den danske fl�de den svenske h�r i at krydse Lilleb�lt. Men tre m�neder senere lykkes det svenskerne at g� over isen til Fyn, og f� dage senere forts�tter de over isen p� Storeb�lt mellem Langeland og Lolland. Danskernes forsvar bryder sammen, og Frederik III m� kapitulere til arvefjenden. Ved Freden i Roskilde i februar 1658 bliver Sk�ne (med Bornholm), Halland, Blekinge, samt Bohus len og Trondhjem len i Norge afst�et til Sverige. Det v�rste er n�sten, at Corfitz Ulfeldt, der er flygtet til Sverige, sidder med som svensk repr�sentant ved forhandlingerne. Kort efter bryder Karl Gustav freden og rykker frem mod K�benhavn, som belejres. Frederik III deltager aktivt ind i forsvaret. Hans forsikring om, at han vil "d� i sin rede", da han bliver opfordret til at forlade hovedstaden, g�r ham um�delig popul�r blandt de k�benhavnske borgere. Belejringen mislykkes, ikke mindst takket v�re byens kvinder, der deltager aktivt i forsvaret af voldene. Da Karl d�r i begyndelsen af 1660, bliver der sluttet fred i K�benhavn. Roskilde-freden af 1658 stadf�stes, og de sk�nske omr�der forbliver svenske. Kun Trondhjem len kom tilbage til Norge. Bornholm har allerede i 1658 befriet sig selv og overdraget �en til Frederik III som arv og ejendom.rnrnP� det efterf�lgende st�nderm�de i 1660 udnytter Frederik uenigheden mellem adelen p� den ene side og borgere og gejstlige p� den anden side samt den nyligt erhvervede folkelige popularitet til at opn� arveret og f� annulleret h�ndf�stningen. Den 18. oktober samme �r afl�gger st�nderrepr�sentanter ed til den nyk�rede arvekonge foran K�benhavns slot. Peder Schumacher - senere adlet som Griffenfeld - udarbejder Kongeloven, verdens eneste nedskrevne enevoldsgrundlov, som fastsl�r kongens uindskr�nkede magt. Heri omtales kongen som "det ypperste og H�jeste Hoved her p� Jorden over alle menneskelige Love". Frederik III underskriver Kongeloven i 1665. Med enev�ldens indf�relse brydes adelens magt totalt og gamle privilegier afskaffes. Adelen m� til at betale skat og mister retten til at v�lge landets konge. Borgerne f�r p� den anden side ingen direkte magt, men alene det forhold, at adelen mister nogle sine privilegier, er jo ogs� en slags sejr. Frederik III, der er en bel�st mand, der interesserer sig for teologi og datidens videnskaber, grundl�gger i begyndelsen af 1660'erne Det kongelige Bibliotek baseret p� sin egen bogsamling samt p� en r�kke adelige biblioteker, som han har opk�bt. Frederik III d�r af lungebet�ndelse i februar 1670 og bliver gravsat i Roskilde Domkirke. Han efterf�lges af sin s�n, Christian V.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

Leonora Christina


Frederik 4.

IV av DanmarkrnrnDansk konge af den oldenborgske sl�gt 1699-1730. Valgsprog: Herren er min hj�lper.rnI 1721 udsendte Frederik 4 en forordning, som b�d bonden at sk�nke sognepr�sten en ost �rligt som midsommerrente.rnrnFrederik IV, s�n af s�n af Christian V og Charlotte Amalie af Hessen-Kassel p� K�benhavns Slot i 1671 . Dansk-norsk konge fra 1699-1731. Efter faderens d�d i 1699 arver Frederik den dansk-norske trone som rigets tredje enevoldskonge. Kongen indg�r i 1695 det s�dvanlige pligt�gteskab med Louise af Mecklenburg, og lader sig yderligere vie til venstre h�nd med Elisabeth Helene von Vieregg i 1703. Elisabeth d�de i barselsseng �ret efter. P� flugt fra pesten i K�benhavn opholder kongen og hoffet sig i 1711 p� Koldinghus. Her m�der han den 18-�rige Anna Sofie Reventlow, som han forelsker sig i. Moderen anede ur�d og sp�rrer Anna Sofie inde p� sl�gtsg�rden Clausholm. Men �ret efter bortf�rer kongen Anna Sofie, som han �gter samme dag til sin ledige venste h�nd. Dagen efter dronning Louises d�d og begravelse i 1721 lader han sig vie til Anna Sofie, som nu bliver dronning.rnrnI 1700 erobrer danske tropper den slesvigske del af Gottorp. Den svenske konge, Karl XII, svarer overraskende igen med at lands�tte tropper ved Humleb�k p� Sj�lland. Men endnu engang intervenerer de europ�iske stormagter, og efter en hurtig fredsafslutning i Travendal tvinges svenskerne v�k fra Sj�lland og danskerne ud af Gottorp, s� man igen opn�r status quo. Da svenskerne i 1709 ved Poltava lider et stort nederlag til den russiske h�r, og Karl XII flygter til Tyrkiet, bliver fristelsen for stor, og Danmark erkl�rer Sverige krig, og en dansk h�r g�r i land i Sk�ne. "Den Store Nordiske Krig" varer i 11 �r fra 1709-1720 og bliver en af de h�rdeste krige, Danmark har v�ret deltager i. Sk�ne og Blekinge bliver hurtigt generobret, men snart lider de danske tropper nederlag ved Helsingborg i 1710 og ved Gadebusch i 1712. Hertil kommer, at K�benhavn rammes af en pest-epidemi, der koster omkring en tredjedel af befolkningen livet. F�rst fra 1713 begyndte det at g� fremad med krigen. I 1715 vender Karl XII tilbage til Sverige, og �ret efter angriber han Norge med en h�r. Svenskerne m� dog tr�kke sig tilbage, da Tordenskjold �del�gger deres forsyningsfl�de ved Dynekilen. Ved fredsafslutningen i 1721 p� Frederiksborg Slot s�rger England og Frankrig for, at Danmark f�r lov til at beholde den gottorpske del af Slesvig, men ellers forbliver alt som f�r krigens begyndelse.rnrnFrederik IV gennemf�rer en del reformer, indf�relse af den gregorianske kalender og afskaffelse af vornedskabet, der forpligter b�nderne til ikke at forlade f�destedet uden godsejerens tilladelse. Til geng�ld opretter kongen en landmilits. Frederik IV, der har v�ret p� to rejser til Italien, opf�rer to lystslotte i italiensk barok: Frederiksberg Slot og Fredensborg Slot, der bliver et monument over svenskekrigenes afslutning. P� sine gamle dage bliver Frederik IV grebet af pietismen. Han etablerer hedningemissionen i Gr�nland under Hans Egedes ledelse, og han opretter 240 almueskoler p� kronens ryttergodser. Skolerne, som ogs� kaldes rytterskoler, skal l�re b�rn at l�se og opdrage dem til kongetro unders�tter. Han lader ogs� bygge Det Kongelige Vajsenhus i K�benhavn. Frederik IV d�r den 12. oktober 1730 p� Odense Slot og gravs�ttes i Roskilde Domkirke. Den 22 �r yngre dronning Anna Sofie bliver efter kongens d�d forvist til Clausholm i Jylland, hvorfra hun i sin tid er blevet bortf�rt.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

svenska


Frederik 5.

Frederik 5. (1723 - 1766) var dansk konge af den oldenborgske sl�gt 1746-1766. Valgsprog: Ved forsigtighed og bestandighed.rnrnFrederik V, s�n af Christian VI og Sophie Magdalene af Brandenburg-Kulmbach. Han er konge af Danmark-Norge fra 1746-1766. Valgsprog: "Klogskab og Fasthed" (Prudentia et Constantia). Hans mor kalder ham til tider drillende "Der D�nische Prinz", fordi han ind imellem taler dansk. I 1743 gifter han sig med Louise af Storbritannien den 10. november 1743 i Hannover. Brudens bror hertugen af Cumberland er stedfortr�der. Den "rigtige" vielse finder sted den 11. december i K�benhavn samme �r. Med dronningen f�r han fem b�rn, heriblandt den senere Christian VII. Samme antal b�rn f�r han med sin yndlingselskerinde, Madam Hansen.rnrnP� trods (grund?) af, at Frederik vokser op i et strengt pietistisk hjem, bliver han en livsnyder, som elsker vin og kvinder. Tiden g�r med bes�g p� byens v�rtshuse og bordeller, og faderen, den st�rkt religi�se Christian VI, overvejer at umyndigg�re ham. Kongens alkoholproblem udvikler sig, s� den reelle magt ligger i h�nderne p� gehejmer�d og overhofmarskal Adam Gottlob Moltke. P� trods/grund af drikkeriet og udskejelserne nyder den livlige og livsglade konge stor folkelig popularitet. M�ske ogs� fordi han i mods�tning til Christian VI taler dansk. Kunst og videnskab f�r gode betingelser. Offentlige teaterforestillinger bliver igen tilladt, og i 1748 �bner "Den nye Skueplads" i Nicolaj Eigtveds komediehus p� Kongens Nytorv.rnrnFrederik V's regeringsperiode er dog pr�get af fremgang for handelen og den spirende industri med krudtv�rket og kanonst�beriet i Frederiksv�rk, som opf�res af Johan Frederik Classen, er den f�rste store danske industrivirksomhed. Krav om landboreformer bliver ikke im�dekommet af Moltke, og b�nderne m�rker ikke meget til den �konomiske fremgang. I samme periode opf�res Det Kgl. Opfostringshus, Frederiks Hospital og Kunstakademiet i K�benhavn. Han lader bygge bydelen Frederikstaden med Amalienborg som knudepunkt. De fire Amalienborgpal�er st�r f�rdige i 1760, mens Salys rytterstatue af Frederik V kommer til i 1771. Kongen skal ikke selv bo i Frederikstaden, men han for�rer velbeliggende byggegrunde til betydningsfulde borgere, mod at de opf�rer et pal� p� grunden. I 1766 d�r Frederik V, kun 42 �r gammel. Han gravs�ttes i Roskilde Domkirke og efterf�lges af sin s�n Christian VII.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

mini-edit


Frederik 6.

VI of DenmarkrnrnFrederik 6.rnBillede:Frederik 6.jpgrn rnDansk konge:1808-1839rnNorsk konge:1808-1814rnValgsprog:Gud og den retf�rdige sagrnEfterfulgteChristian 7.rnBlev efterfulgt af:Christian 8.rnF�dselsdato:28. januar 1768rnF�dselssted:ChristiansborgrnD�dsdato:3. december 1839rnD�dssted:Amalienborg slotrnGift med:Marie Sofie Frederikkeaf Hessen-KasselrnB�rn:2 pigerrnrnFrederik VI, s�n af Christian VII og Caroline Mathilde af Storbritannien f�des den 28. januar 1768 p� Christiansborg. Han er konge af Danmark fra 1808-1839 og af Norge fra 1808-1814. rnrnDen 31. juli 1790 vies kronprins Frederik p� Gottorp Slot til Marie Sofie Frederikke af Hessen-Kassel, datter af landgreve Karl af Hessen og Christian VII�s s�ster Louise. De f�r otte b�rn, hvoraf de seks d�r som sp�de/sm�. Ingen drengeb�rn lever, derimod to d�tre. For at f�rdigg�re dette tema: Frederik VI har den sidste officielle kongelige elskerinde i Danmark, Bente Rafsted. Hun tildeles navnet fru Frederikke Dannemand, samtidig med at hun i 1829 f�r rang af oberstinde. Deres forhold, som mere eller mindre accepteres af dronningen, varer gennem mere end 30 �r.rnrnPga faderens tilstand er han i realiteten regent fra 1784. Han har en trist barndom. Efter at moderen, dronning Caroline Mathilde bliver forvist til Tyskland og hendes elsker, Struensee, arresteret i 1772, st�r den 4-�rige Frederik tilbage med en sindssyg far, der er ude af stand til at tage sig af ham. Efter et kup bliver han i 1784 optaget i statsr�det, hvorved han bliver kronprinsregent for sin sindssyge far indtil 1808. Som fungerende regent iv�rks�tter han p� opfordring af A.P. Bernstorff, juristen Christian Colbj�rnsen og br�drene Christian og Ludvig Reventlow landboreformer, der f�rer frem til bondens frig�relse af stavnsb�ndet og overgang til selveje. Og den 20. juni 1788 oph�ves stavnsb�ndet. For 14-36 �rige m�nd, der endnu ikke har v�ret soldater, f�rst med virkning fra �r 1800. B�nderne er nu frie borgere, der kan rejse, hvorhen de vil.rnrnFor ikke at blive inddraget i den fransk-britiske storkonflikt, slutter Danmark sig i �r 1800 til det svensk-russisk-preussiske neutralitetsforbund. Da den danske regering n�gter at tr�de ud af forbundet, angriber engl�nderne under ledelse af viceadmiral Nelson i 1801 den danske fl�de p� Reden ud for K�benhavn. Under sv�re tab f�r Nelson tilintetgjort en stor del af de danske skibe. Men da en bet�nkelig admiral Parker giver Nelson signal til at indstille kampen, s�tter han som bekendt kikkerten for det blinde �je og forts�tter. Nelson sender en forhandler i land med et brev til kronprins Frederik. Under trusler om at br�nde de erobrede danske skibe med mandskabet om bord, giver kronprinsen efter de britiske krav og indstiller skydningen. Det er ved den lejlighed, at den unge danske s�helt, Peter Willemoes udm�rker sig.rnrnI 1804 bliver Napoleon kejser af Frankrig, og i de f�lgende �r erobrer han st�rsteparten af det europ�iske fastland. Tilbage er stort set kun Storbritannien og Rusland. I 1807 allierede Rusland sig med Frankrig. England forlanger, at Danmark enten allierer sig med Storbritannien eller udleverer den danske fl�de. Svaret er et klart nej, og den engelske fl�de g�r til angreb p� K�benhavn. Efter tre d�gns bombardement kapitulerer hovedstaden, og ved den lejlighed mister Vor Frue Kirke sit spir. Man tvinges og til at g� ind p� kravet om udlevering af fl�den til engl�nderne. Dette medf�rer, at kronprins Frederik knap to m�neder senere indg�r et forbund med Frankrig, et forbund, der skulle vise sig sk�bnesvangert for Danmark.rnrnEfter faderen Christian VII's d�d i 1808 er Frederik VI b�de konge af navn og af gavn. Efter tronbestigelsen s�tter han i realiteten statsr�det ud af kraft, og i tiden frem til 1814 bliver der ikke afholdt statsr�dsm�der. Kongen regerer ved hj�lp af et kabinet, men specielt under indflydelse af generaladjudantstaben, der under krigen holdt kongen fast i det skadelige forbund med Napoleon.rnrnDa Napoleon i 1812 angriber Rusland, allierede russerne sig med Storbritannien. Sverige g�r ogs� med, da de f�r l�fte om Norge som erstatning for Finland, som russerne tog i 1809. Rusland fors�ger ogs� at f� Danmark med i alliancen, men Danmark siger nej, da russerne st�r fast p�, at Danmark skal afgive Norge til Sverige. Efterh�nden st�r Frederik VI tilbage som Napoleons sidste forbundsf�lle. Efter Napoleons afg�rende nederlag, m� Danmark den 15. januar 1814 underskrive en traktat med Storbritannien og Sverige, hvorefter vi afst�r Norge til Sverige - efter 444 �r under den danske krone.rnrnSom s� mange andre monarker og fyrster i Europa deltager Frederik VI i Wienerkongressen 1814-1815. Og han falder pladask for den smukke 18-�rige pige Karoline Seuffert med de smukke, brune �jne, og kongen indlogerer hende p� et pal� i byen. Han sk�nker hende rige gaver og inviterer hende med til kostumefester ved hoffet. Denne kongelige betagelse kommer til at koste Danmark en livslang pension p� 2000 gylden, som hvert �r udbetales af statskassen. Karoline viser sig at have et godt helbred, hun overlever 4 danske konger og d�r f�rst som 96 �rig.rnrnKongen m� n�dtvungent giver efter stadig voksende krav fra befolkningen om demokratisering. Der oprettes 4 St�nderforsamlinger (kongen s�rger for, at de kun bliver r�dgivende): i Roskilde for �erne, i Viborg for Jylland, i Slesvig for Hertugd�mmet Slesvig og i Itzehoe for Hertugd�mmet Holsten. Island og F�r�erne f�r 3 pladser i �ernes St�nderforsamling. Universitet og gejstligheden bliver ogs� repr�senteret. St�nder skal kun samles hvert andet �r. Det var s� som s� med demokratiet, idet kun ca �n af hver 40 indbyggere har valgret, afh�ngig af indkomst- og formueforhold. Og "selvf�lgelig" kun m�nd. Valgretsalderen er 25 �r.rnrnI 1837 iv�rks�ttes en landsindsamling for at skaffe penge til byggeriet af et museum i K�benhavn, som skal rummes Thorvaldsen samlinger af egen og andres kunst I september 1838 kommer Thorvaldsen tilbage til K�benhavn efter mere end 40 �r i Rom. Samme �r giver Frederik VI grunden, hvorp� museet kom til at ligge - lige ved siden af Christiansborg. Bbyen K�benhavn giver store summer til museumsbyggeriet, der tegnes af arkitekten Michael Gottlieb Bindesb�ll. Den 18. september 1848 �bnes Thorvaldsens Museum, Danmarks f�rste museumsbygning.rnrnFrederik VI d�r den 3. december 1839 p� Amalienborg Slot og gravs�ttes i Frederik V�s kapel i Roskilde Domkirke. Han efterf�lges af Christian VIII.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

landsgreve Karl af Hessen -> landgreve Karl af Hessen


Frederik 7.

VII of DenmarkrnDansk konge af den oldenborgske sl�gt 1848-1863. Valgsprog: Folkets k�rlighed min styrke.rnrnFrederik VII, s�n af Christian VIII og Charlotte Frederikke af Mecklenburg-Schwerin f�des den 6. oktober 1808. Han er konge af Danmark fra 1848-1863. For�ldrene bliver skilt et �r efter hans f�dsel pga. Charlotte Frederikkes aff�re med komponisten Edouard du Puy. Hun bliver forvist til Horsens og f�r aldrig mere lov til at se sin s�n. Som 20-�rig gifter han sig med sin kusine, Frederik VI's yngste datter, Vilhelmine. Ved brylluppet uropf�res Elverh�j. Med tiden bliver �gteskabet pr�get af Frederiks udskejelser og hensynsl�shed over for hustruen. Til sidst bliver det for meget for Frederik VI, der i 1834 forviser ham til Fredericia og forlanger skilsmisse for datteren. Under opholdet i Fredericia m�der han den kvinde, der f�r st�rst betydning for ham, danserinden og senere modehandlerske Louise Rasmussen. F�rst den 8. december 1839, da faderen bliver konge under navnet Christian VIII, og Frederik bliver kronprins, oph�ves eksilet og han overtager faderens hidtidige stilling som guvern�r p� Fyn.rnrnDa Christian VIII d�r den 20. januar 1848, er det med bange anelser at offentligheden tager imod den uerfarne 39-�rige Frederik VII. Han har v�ret medlem af statsr�det siden 1841, men ikke vist interesse for politik. N�r han alligevel bliver en af de mest popul�re konger i danmarkshistorien, skyldes det f�rst og fremmest, at han opgiver enev�lden og giver Danmark en fri forfatning med Junigrundloven.rnrnB�lgerne fra den franske februarrevolution n�r Danmark, og den 18. marts 1848 kr�ver hertugd�mmerne at Slesvig optages i Det tyske Forbund og at hertugd�mmerne forenes under en fri forfatning. Disse krav f�rer til et nationalliberalt borgerm�de den 20. marts p� Casino-teatret i K�benhavn, hvor is�r den bl�ndende taler Orla Lehmann kr�ver kongens ministerium afsat og en fri f�lles forfatning for Danmark og Slesvig. Under parolen "Danmark til Ejderen" drager en stor demonstration, anf�rt af borgerrepr�sentationen, n�ste dag til slotspladsen. Regeringen er klogeligt tr�dt tilbage kort forinden, og kongen m�der demonstrationen med ordene: "Det gl�der mig at kunne sige Dem, at jeg allerede har forekommet det, hvorom de beder mig. Det gamle ministerium er opl�st".rnrnTo dage senere udn�vnes et nyt ministerium med deltagelse af b�de liberale og konservative. Kongen erkl�rer overfor det nye ministerium, at han nu betragter enev�lden som oph�rt og sig selv som konstitutionel konge: "Kongen vil kun m�de i statsr�det, n�r han bliver indbudt." Efter nogle begivenhedsrige dage kan en udmattet konge lakonisk udtale: �S�, nu kan jeg da sove, s� l�nge jeg gider.�rnrnOmkring 1830 opst�r en bev�gelse, der dels �nsker en fri forfatning for Slesvig-Holsten, dels at Slesvig skal med i det tyske forbund som Holsten og Lauenburg allerede er, og danne forbundsstaten Slesvig-Holsten med gr�nser mod hhv. Konge�en og Elben. Dette kan Danmark naturligvis ikke acceptere. De nationalliberale vil afskaffe hertugd�mmet og have Slesvig indlemmet i kongeriget, dvs. Jyllands sydgr�nse skal igen v�re Ejderen. Den danske regering sl�r fast, at Slesvig under alle omst�ndigheder skal forblive dansk, mens Holsten er velkommen til at slutte sig til Det tyske Forbund. Den 23. marts 1848 g�r slesvig-holstenerne opr�r mod Danmark og danner deres egen regering i Kiel. Dette i den s�kaldte Tre�rskrigen, hvor det i f�rste omgang lykkes den danske h�r at bes�tte Slesvig ned til Ejderen. Preussen og Det tyske Forbund beslutter at komme opr�rerne til hj�lp, og under ledelse af den preussiske general Wrangel angriber 32.000 mand med 74 kanoner de danske stillinger ved Slesvig p�skedag 23. april 1848. Trods tapper modstand lykkes det ikke for de ca. 10.000 danske med 32 kanoner at holde stillingen, og de tr�kker sig tilbage Als. Fra Als foretager Hedemann og Schleppegrell et angreb p� Dybb�l den 28. maj 1848. Denne sejr samt den efterf�lgende ved Nyb�l den 5. juni v�kker selvf�lgelig begejstring hos den danske befolkning, men modvilje hos stormagterne. Kampene ebber ud, og den 26. august sluttes v�benhvile i Malm�. Den danske h�r best�r nu af 41.000 mand, mens tyskerne og slesvig-holstenerne kan m�nstre godt 65.000. Over for denne overmagt beslutter man at tr�kke danskerne nordp�. P� �rsdagen for slaget ved Slesvig lider den danske h�r nederlag ved Kolding, hvorefter de tyske forbundstropper bes�tter omr�det til �rhus. General Rye tr�kker sin brigade ud p� Mols og forskanser sig p� Helgen�s, mens brigaden under de Meza forbliver p� Als. I Fredericia er en styrke p� 7000 mand under kommando af oberst N.C. Lunding belejret af 14.000 slesvig-holstenere. Lunding f�r tilladelse af overgeneral B�low til at foretage et udfald fra Fredericia. Rye udskiber sine tropper fra Helgen�s til Fyn og videre til Fredericia, og de Meza bliver i stilhed trukket til ad s�vejen. Udfaldet finder sted den 6. juli 1849 og resulterer i en stor dansk sejr, men general Rye falder. Nu blander Rusland sig og truer med at bryde forbindelserne med Preussen, hvorefter Wrangel f�r ordre p� at r�mme Jylland. De slesvig-holstenske opr�rere forts�tter krigen p� egen h�nd, indtil de den 25. juli 1850 lider et afg�rende nederlag i det st�rste slag i danmarkshistorien. Under slaget p� Isted Hede k�mper 40.000 danske soldater mod 34.000 slesvig-holstenere, og da slaget slutter 12 timer senere er resultatet 5.500 d�de og s�rede. Blandt de s�rede er bl.a. Schleppegrell og L�ss�e.rnrnKrigen slutter s�ledes med en dansk milit�r sejr, men politisk status quo. Danskerne m� opgive parolen Danmark til Ejderen og i 1855 indf�re en helstatsforfatning for Danmark, Slesvig og Holsten. Men tre �r senere erkl�rer holstenerne den ugyldig. Preussen st�tter tanken om Slesvig-Holstens indlemmelse i Det tyske Forbund, mens Danmark �nsker at indlemme Slesvig i Danmark. Kongen d�r imidlertid, inden har n�r at underskrive den nye forfatning.rnrnAllerede under krigen er der blevet valgt en grundlovgivende forsamling som f�r til opgave at udarbejde et forslag til en fri forfatning, en grundlov. Den 5. juni 1849 underskriver Frederik VII grundloven, selv om han er bet�nkelig ved nogle af bestemmelserne. Efter 187 �r med enev�lde siden Frederik III f�r Danmark et demokrati.rnrnI 1850 gifter Frederik VII sig for tredje gang - denne gang med bekendtskabet fra Fredericia i 1830'erne, Louise Rasmussen, som vies til venstre h�nd. Det bet�d, at deres evt. b�rn ikke havde arveret til tronen. Efter brylluppet, som finder sted i Frederiksborg Slotskirke, udn�vnes Louise Rasmussen til lensgrevinde under navnet Danner. Den nyerhvervede titel hj�lper dog ikke p� befolkningens forargelse. Med tiden driver hetzen mod grevinde Danner parret v�k fra K�benhavn. Det er is�r det finere borgerskab og aristokratiet, der deltager i denne chikane. I 1854 k�ber de J�gerspris Slot af staten og tager ophold der. Efter kongens d�d lever grevinden en tilbagetrukket tilv�relse. I 1873 opretter hun "Frederik 7.s Stiftelse til Velg�renhed". �ret efter d�r hun og begraves i haven til J�gerspris Slot.rnrnFrederik VII er den sidste konge af den oldenborgske linie. Han d�r den 15. november 1863, kun 55 �r gammel og gravs�ttes i Roskilde Domkirke. Han efterf�lges p� tronen af hertug Frederik Wilhelm af Gl�cksborg under navnet Christian IX. Det er egentlig hans hustru, Louise af Hessen-Kassel, der som niece af Christian VIII har arveret til tronen efter Kongeloven, men nu nyder hendes mand godt af denne arveret.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

Wrangel angriber ... de danske stillinger ved Slesvig p�skedag 23. april 1948 -> Wrangel angriber ... de danske stillinger ved Slesvig p�skedag 23. april 1848


Frederik 8.

VIII of DenmarkrnDansk konge af den Gl�cksburgske (Lyksborgske) sl�gt 1906-1912.rnrnFrederik VIII, s�n af Christian IX og Louise af Hessen-Kassel, f�des den 3 juni 1843. Han er konge af Danmark fra 1906-1912. Han valgsprog er "Herren er min Hj�lper". I 1869 gifter han sig med prinsesse Lovisa af Sverige. De f�r i alt 8 b�rn: Christian (X), Carl (kong Haakon VII af Norge), Harald, Gustav, Louise, Ingeborg, Thyra og Dagmar. Allerede som nygifte overtager kronprinseparret det smukke Charlottenlund Slot som sommerbolig. Her er flere af deres b�rn f�dt, og her har Frederik VIII et fristed, langtv�k fra virakken p� Amalienborg.rnrnSom ung studerer prins Frederik statsvidenskab i Oxford og interesserer sig ogs� for videnskab, kunst og kultur. Senere gennemg�r han en omfattende milit�ruddannelse. Han foretager adskillige rejser, bl.a. til London, Paris, Berlin, Stockholm, F�r�erne og Island. Han forbereder sig med omhu til sin kongegerning - han er kronprins i 43 �r - men f�r kun 6 �r p� tronen. Kongen, som er liberal af indstilling, er i mods�tning til faderen tilh�nger af systemskiftet i 1901, hvor partiet Venstre kommer til magten.rnrnI de sidste �r er kongens helbred sv�kket af en hjertesygdom, og under et ophold i Hamborg bliver Frederik VIII fundet d�d om aftenen den 14. maj 1912. Det varer nogle timer, inden det g�r op for de tililende, at det er kongen af Danmark. Han gravs�ttes i Roskilde domkirke. Frederik VIII efterf�lges af sin s�n Christian X.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen


Frederik 9.

IX of DenmarkrnDansk konge af den Gl�cksburgske (Lyksborgske) sl�gt 1947-1972. Valgsprog: Med Gud for Danmark.rnrnFrederik IX, s�n af Christian X og Dronning Alexandrine f�des den 11 marts 1899 p� Sorgenfri Slot. Han er konge af Danmark fra 1947-1972. Kongens valgsprog er "Med Gud for Danmark". I 1922 forlover kronprinsen sig med den gr�ske prinsesse Olga, men forlovelsen h�ves efter nogle f� m�neder. Den 24. maj 1935 gifter han sig i Storkyrkan i Stockholm med prinsesse Ingrid, datter af kronprins Gustav Adolf, senere kong Gustav VI Adolf af Sverige (1882-1973) og kronprinsesse Margaretha (1882-1920). Dronning Ingrid l�rer hurtigt dansk og kommer is�r til at elske S�nderjylland. Graasten Slot bliver indrettet som kronprinseparrets sommerbolig. Den 16. april 1940, kun syv dage efter den tyske bes�ttelse, f�r kongeparret deres f�rste barn, Margrethe. Den lille prinsesse bliver straks et lyspunkt i en m�rk tid. Under bes�ttelsen ser k�benhavnerne ofte kronprinseparret spadsere rundt i hovedstaden med barnevogn eller cyklende - et symbol og samlingspunkt for den danske befolkning. Efterf�lgende f�r de den 29. april 1944 prinsesse Benedikte (gift med prins Richard til Sayn-Wittgenstein-Berleburg) og den 30. august 1946 prinsesse Anne-Marie (gift med ekskong Konstantin II af Gr�kenland, s�n af kong Paul I og dronning Frederikke).rnrnI mods�tning til sine forg�ngere v�lger Frederik IX at g�re karriere indenfor s�v�rnet i stedet for i h�ren, og i 1945 bliver han udn�vnt til kontreadmiral. Han elsker livet p� s�en, og som en rigtig s�mand er han selvf�lgelig rigt tatoveret. Udover denne tilb�jelighed for s�en har Frederik IX en stor k�rlighed for musikken. Ved flere lejligheder svinger han dirigentstokken b�de for danske og udenlandske orkestre. Professionelle musikerehar udtalt den st�rste beundring for kongens musikalitet og evner som dirigent og musiker.rnrnDa kongeparret ikke f�r en s�n, skal tronen efter den dag�ldende tronf�lgelov overg� til kongens yngre broder, prins Knud og siden til dennes �ldste s�n, Ingolf. I en del �r har Folketinget overvejet en grundlovs�ndring, men er hidtiil veget tilbage, fordi en vedtagelse kr�ver, at et flertal p� 45% af befolkningen skal stemme ja. Samtidig er der et folkeligt pres for at f� indf�rt kvindelig arvef�lge, da der ikke er nogen udsigt til, at kongeparret f�r en s�n. Dav�rende statsminister Erik Eriksen f�r det lyse indfald at medtage kvindelig arvef�lge i grundlovs�ndringen, s� vil man formentlig f� nemmere ved at f� den vedtaget. P� trods af anbefalinger fra stort set hele Folketinget, og p� trods af kongehusets store popularitet, bliver Grundloven kun med n�d og n�ppe vedtaget med 46% af de stemmeberettigede v�lgere. Samtidig bliver procenten nedsat til 40 procent. Men uden Margrethe var det aldrig lykkedes, og med Tronf�lgeloven af 1953 bliver prinsesse Margrethe den f�rste i arvef�lgen.rnrnI bes�ttelses�rene er kronprinseparret som n�vnt meget aktive for at styrke danskheden. Senere bliver rejser rundt om i landet, bl.a. til F�r�erne og Gr�nland, en fast del af kongefamiliens tilv�relse. Med kongeskibet Dannebrog har parret formentlig bes�gt hver havn i landet. Kongen er ogs� en stor elsker af jagtens gl�der og der afholdes mange jagter ved jahthytten i Trend. Herudover er Fredensborg og Gr�sten Slot kongefamiliens foretrukne feriesteder.rnrnKong Frederik IX d�r den 14. januar 1972 1972. Frederik IX er med sit varme og folkelige v�sen i h�j grad med til at nedbryde/reducere afstanden mellem kongefamilien og den almindelige befolkning. Han efterf�lges af sin datter Margrethe II. Regeringen tr�ffer aftale med dronning Ingrid, at hun kan fungere som rigsforstander. Dronning Ingrid d�r den 7. november 2000, 90 �r gammel og begravet fra Roskilde Domkirke den 14. november 2000.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

forlovelsen h�ves efter nogle f� mennesker -> forlovelsen h�ves efter nogle f� m�neder (det er vel meningen?)


Frederik Schwarz

Frederik Schwarz (1753-1838). Dansk skuespiller, der i en menneskealder var Det kongelige Teaters mest anvendte kunstner.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Fredningsn�vn

Offentligt organ, der er nedsat i hvert amt og blandt andet har til opgave at afsige kendelser i fredningssager.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fregatten Jylland

Tidligere kongeskib. Skibet er verdens l�ngste tr�skib. Foretog 5 ture til Dansk Vestindien. Ligger i dag i Ebeltoft under restaurering.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frej

(Fr�j). Frugtbarhedens gud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Freja

K�rlighedens gudinde i den nordiske mytologi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

i den nordiske mytologi


Frekventere

Omg�s, g�ste, j�vnligt s�ge (Skole).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frelsens H�r

Frikirke oprettet i Danmark i 1887.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frenologi

L�ren om en p�st�et forbindelse mellem kraniets ydre form og menneskets sj�lelige egenskaber. Frenologi blev skabt af l�gen Franz Joseph Gall, 1758-1828. Frenologi har intet videnskabeligt grundlag. Dr. Gall mente bl.a., at destruktiv adf�rd var lokaliseret over �rerne, mens k�rlighed til b�rn fandtes i baghovedet, lige under det omr�de, hvor f�drelandsk�rligheden befandt sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frihedsgudinden

Statue i New Yorks havn som byder velkommen fra s�siden. Frihedsgudinden er en gave fra Frankrig. I Frankrig er der en mindre tilsvarende statue lavet af den samme kunstner.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frihedsst�tten

Monument til minde om stavnsb�ndets oph�velse.rnrnFrihedsst�tten ved Hovedbaneg�rden i K�benhavn er 15 meter h�j. De fire statuer, der er rundt om obelisken, symboliserer troskab, bondeflid, tapperhed og borgerdyd. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frisere

Rede, s�tte h�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frisure

H�rset.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frittata

Italiensk for omelet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frittata al prosciutto

Italiensk for omelet med med skinke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fritte

En fritte er en ilder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fromage

Fransk for ost.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Front

Forside. G�re front, vende sig imod, trodse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frontal

Forside-, forfra.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frontispice

Midtgavl.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frottere

Gnide.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fruentimmer

Kvinde, kvindfolk, (kvind).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frugal

N�jsom, tarvelig.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Frutta

Italiensk for frugt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fr�slevlejren

Interneringslejr under 2.verdenskrig. Indholder nu blandt andet Dansk R�de Kors museum.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fugl F�niks

Fugl F�niks er et fabelv�sen, som omtales af de gamle gr�kere som en �gyptisk fugl, der er symbol p� ud�deligheden. Fuglen lignede en hejre og var ofte motiv p� de romerske kejseres m�nter. Efter sagnet, hos gr�kerne, levede kun et enkelt eksemplar af fuglen ad gangen, og den dukkede kun op med mellem 500 og 1.000 �rs mellemrum. Dette gav anledning til en teori om, at der var tale om en komet. Man sagde om fuglen, at den br�ndte sig selv i sin rede. P� et tidspunkt herefter genopstod den s� af sin egen aske og rejste sig h�jt p� himlen. Dette bruges i dag i overf�rt betydning, n�r man taler om fugl f�niks.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fujiyama

Fujiyama ligger i Japan.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fum�

Fransk for R�get.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Functional food

Engelsk betegnelse for funktionelle f�devarer. F�devarer som har f�et tilf�rt bestemte egenskaber, for eksempel �get/�ndret vitaminindhold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fundament

Grund, syld, fodstykke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fundamental

Grundl�ggende, grundliggende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fundere

Grunde. Velfunderet, kyndig, "stiv".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fungere

Virke.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fungerende

Midlertidig. Om den som tr�der i stedet for en overordnet i dennes frav�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Funktion

Virksomhed, syssel, gang, g�nge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Funktionalisme

(Funkis), nyttekunst. Kunstnerisk stilperiode i Europa 1930-. I Danmark 1930-. rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra fuktionalismen


Funktionere

Fungere, virke, g�.rnrnOrdet er en un�dig, l�ngere variant af fungere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Funktion�r

Tjenestemand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Furore

Stormende lykke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fustage

Fad, t�nde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Futilitet

Intetsigende bem�rkning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Futurismen

Kunstnerisk stilperiode i Europa 1909-1918.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Futurum

Fremtid.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fysikus

Embedsl�ge, kredsl�ge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Fysiognomi

�syn, udseende, ydre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fysiognomik

Grundl�gger af fysiognomikken, hvilket er kunsten at bestemme et menneskes karakter efter dets ansigtsudtryk, var Johann Caspar Lavater (1741-1801).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Fysiologi

Legemsl�re.rnrnherunder:rnrn*Arterierrn*Cellenrn*DNArn*Enzymerrn*Genernern*Hjertetrn*Hormonerrn*Proteinerrnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

stavning...


Fysisk

(tit) legemlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


F�ldningsg�ster

Sted, hvor is�r hanner af andefugle og ikke yngledygtige andefugle tr�kker til for at f�lde svingfjerene.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


F�nomen

Fremtoning, S�rsyn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


F�nomenalt

S�rsynt, forbavsende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


F�rdselsovertr�delse

Kvindernes andel i f�rdselsovertr�delser l� i 1980 p� 6%. Den steg i 1999 til 13%. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


F�rt

Den lugt, vildtkroppen afs�tter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


F�deral

F�derativ, samb�nds-, forbunds-rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


F�deration

Forbund.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

slettet ordet "Samb�nd" (norsk, ikke dansk!)


Gaffelbuk

Buk, hvis opsats (st�nger) hver har 2 sprosser.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Gage

L�n(ning).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gagere

L�nne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gaia

Jordens gudinde i gr�sk mytologi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gairdner s�

Australsk s�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Galgenfrist

(ty.), galgefrist.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Galgenhumor

Galgevid.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Galileo Galilei

Galilei en:Galileo Galilei es:Galileo Galilei eo:Galileo nl:Galileo Galilei ja:カリレオ・カリレイ pl:GalileuszrnGalileo Galilei (15. februar 1564 - 8. januar 1642) var en italiensk filosof, fysiker og astronom. Han var en af pionererne indenfor astronomi.

Let omskrevet


Gallien

F�rste gang romerne invaderede Gallien var i �r 125 f�r vor tid. De erobrede middelhavsregionen, Rh�ne og Languedoc dalen. Dette omr�de kaldte de Provinsen. Kejser C�sar opdelte Gallien i to regioner: Provinsen og Frit Gallien. Frit Gallien blev yderligere opdelt i tre omr�der: Belgisk Gallien i nord mellem Rhin og Seine, keltisk Gallien i centrum mellem Seinen, Garone og �vre Rhin samt Aquitaine i sydvest. Omr�det svarer til det meste af Frankrig i dag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Galion

En galion er et fremspring under bovsprydet p� st�rre sejlskibe, der ofte er udsmykket med en malet tr�figur. Af andre navne er brugt/bruges stavn(rum) eller st�vn.rnrnSe ogs� Galeon.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Opdatering fra Lexopen


Gallicisme

Fransk vending.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gallionsfigur

Stavnbilled, sprydbilled.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gamache

Knapstr�mpe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gambia

Hovedstaden i Gambia heder Banjul. Gambia er for �vrigt Vestafrikas mindste republik p� 11.000 kvadratkilometer og har cirka 1,2 millioner indbyggere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ganesha

L�rdommens gud (Indien).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ganglie

Nervev�v, -knude, nervebundt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gannet

Engelsk navn for fuglen sule.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Garage

Bilport.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Garant

En garant er en person der yder garanti, for eksempel i form af kaution.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Garantere

Borge for, indest� for.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Garanti

Borgen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Garde

(Liv)vagt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gardere

Vare, v�rne, vogte.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Garderobe

Kl�degemme, gangkl�der.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Garnere

Br�mme, kante, smykke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Garniture

Udstyr, tilbeh�r, s�t.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gase

Hang�s.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Gasolin

Gasolin er en dansk rockgruppe fra 1969, som bestod i 10 �r. Den bestod af Will J�nsson, Frans Beckerlee, Bj�rn Uglebjerg (senre erstattet af S�ren Berlov) og som forsanger Kim Larsen. Kim Larsen spillede guitar og skrev viser, som blev landskendte. Gruppen k�rte p� h�rd rock med poetiske og ironiske tekster, gr�nsende til det na�ve, hvad de dog ofte ikke var. Emnerne var ofte meget alvorlige. Gruppen deltog i en meget samfundskritisk film af Erik Balling. Gruppen udgav ogs� to plader p� engelsk, men opn�ede dog ikke videre popularitet uden for Danmarks gr�nser.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gastrisk

Mave-, bug- (j�vnf�r bughinde).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gastronom

Madkender.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


G�teau

Fransk for kage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gaze

Sl�rv�v.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Geb

Jordgud (�gypten).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gebet

Omr�de, enem�rke(r).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gebis

Tands�t.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gebommerlig

V�ldig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gebrokkent Sprog

Blandm�l, radbr�kket sprog.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gebyr

Afgift, pligtpenge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Geb�rde

Lader, fagter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Geb�rde sig

Te sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gedigen

Ren, ublandet, l�dig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gedulgt

Hemmelig, skjult.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gefundenes Fressen

Mad for mons.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gehalt

L�dighed, indhold(s- v�rdi).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Geh�ng

Akselrem, livrem.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Geh�r

�re, b�nh�relse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gejst

�nd, sp�gelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gejstlig

Kirkelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gejstlighed

Pr�steskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gelassen

Nem, villig, redebon.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gelatine

Gelatine er et geleringsmiddel, der best�r af protein. Det anvendes til at g�re vandige levnedsmidler tykkere. Gelatine kan fremstilles udfra collagen fra sener, knogler og hud - og er velkendt under navnet "Husblas".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Geled

R�kke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gel�nder

H�ndfang, r�kv�rk, trappel�n.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gemak

V�relse, pragtrum.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gemal

�gtef�lle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gemalinde


Gemen

Almindelig, lav, nedrig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gemenhed

Slyngelstreg, lavhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gemyse

Gr�ntsager, gr�ntret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gemyt

Sind, hjertelag, lynne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gemytlig

Munter, hyggelig, morsom, (godslig).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gen

Hele koden for et bestemt molekyle. Gener best�r af DNA det vil sige koden er skrevet med DNA alfabetet. Lidt forenklet kan man sige, at et gen er en biologisk information, der bestemmer fremstillingen af et bestemt protein. Et gen kan for eksempel indeholde information om fremstilling af et enzym, der er et protein, som indg�r i nedbrydningen af f�devarer for at oms�tte dem til energi. rnForskellige organismer har ikke det samme antal gener. Encellede bakterier har cirka 4.000 gener, en g�rcelle har 6.000 gener, planter har et meget varierende antal gener, og dyr har mellem 50-100.000 gener. Mennesket har cirka 35.000 gener. Generne best�r af DNA og er anbragt p� cellens kromosomer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gene

Ulempe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genealog

�tgransker.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genealogi

Sl�gtl�re, nedstamning, stamtavle, �tf�ring.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


General

Almen, over-, hoved-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Generalmarch

H�rbl�st.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Generaln�vner

F�llesn�vner.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Generalpr�ve

Hovedpr�ve, slutpr�ve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Generation

Kuld, sl�gtled, menneskealder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genere

Forulempe, tr�de for n�r, plage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genere sig

Blues, undse sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genert

Bly, undselig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Generel

Almen (gyldig).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gener�s

�delmodig, h�jsindet, gavmild, g�v.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genesaret s�

S�en Jesus gik p�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genetisk screening

En metode hvor man sammenligner ukendte genstykker (DNA stykker) med kendte. N�r man screener for en bestemt sygdom sammenligner man generne for denne sygdom med de ukendte gener fra en patient.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Geni

Snilde, skaber�nd, skaber, "godt hoved".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genial

�ndsfyldt, snildrig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genitalia

K�nsdele.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genitiv

Ejefald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genius

�nd, fylgje.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gennemskud

Riffelkugle eller et stykke af denne, der g�r gennem vildtet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genom

Genom betegnes ogs� arvemasse eller arvemateriale. Et genom er et fuldst�ndigt s�t gener for en organisme. Ud fra genomet kan hele organismen (for eksempel et menneske) i princippet rekonstrueres. Menneskets genom indeholder cirka 30.000 gener.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

wiki


Genoverf�rsel

Genoverf�rsel eller overf�rsel af DNA mellem levende organismer kan ske p� flere m�der:rnDirekte celle til celle kontakt for eksempel overf�rsel af plasmid fra en bakterie til andre bakterier, mennesker eller dyr. Alternativt kan DNA overf�res ved at virus tr�nger ind i levende organismers celler. Alternativt kan fremmed DNA optages fra f�devarer via ford�jelsessystemet.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genre

Slags, fag, m�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gensplejset

Betegnes ogs� genmodificeret. Betyder at man har �ndret eller udskiftet et eller flere gener i en organisme. Gensplejsede mikroorganismer har ofte f�et indsat et gen s� de kan fremstille et bestemt protein, for eksempel vaskepulverenzym.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gensplejsning

engineering de:Genmanipulation nl:genetische manipulatiernrnFlytning af gener fra �n organisme til en anden.rnrnGensplejsning er en teknik til at �ndre arveanl�g, hvis man gensplejser p� en organismes k�nsceller s� vil organismens afkom ogs� v�re gensplejset, for altid.rnrnHvis afkommet udd�r, s� forsvinder den gensplejsede egenskab; eller hvis generne bliver opblandet med andre gener, og hvis der sker den tilf�ldighed, at ingen at b�rnene f�r genet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Om gensplejsning


Gent

Belgisk by. Byen kaldes p� fransk Gand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genterapi

Behandling af genetisk bestemte sygdomme hvor man inds�tter celler med raske gener som erstatning for eller supplement til celler med syge gener.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

som erstatning eller supplement til celler -> som erstatning for eller supplement til celler


Gentest

Ved en gentest sammenlignes gener. Gentest bruges for eksempel til at unders�ge om fostre har risiko for arvelige sygdomme. Man sammenligner en pr�ve af fosterets gener med sygdomsgenerne. Med udviklingen af biochips (eller DNA chips) er det blevet meget let at foretage gentest. Resultaterne fra gentests er ikke altid entydige og kr�ver derfor ekspertviden for at kunne anvendes.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gentil

Net, h�flig, h�visk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gentil person

En person, som opf�rer sig h�fligt og nobelt. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Genus

(Grammatisk) k�n.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Geocentrisk

Geocentrisk betyder "med Jorden som centrum" (af gr�sk gaios, "jorden"). Det geocentriske verdensbillede (almindeligt antaget indtil ca. 1600) placerede Jorden i universets midtpunkt.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

bedre forklaring


George Washington

Washingtoneo:George WASHINGTONnl:George Washingtonpl:Jerzy Waszyngtonsv:George Washingtonrn rnrnGeorge WashingtonrnrnGeorge Washingtonrn(St�rre billede)rnrnPr�sident nr.:1rnPr�sidentperiode:30. april, 1789 - 3. marts, 1797rnEfterfulgt af:John AdamsrnF�dselsdato:22. februar, 1732 rn(Gregorianske kalender)rnF�dselssted:Westmoreland County, VirginiarnD�dsdato:L�rdag, 14. december, 1799rnD�d i:Mount Vernon, VirginiarnGift med:Martha Dandridge CustisrnErhverv:landmand, soldatrnPolitisk parti:ingen tilknytningrnVicepr�sident:John AdamsrnrnGeorge Washington (22. februar 1732 - 14. december 1799), USA's f�rste pr�sident, 1789-1797. rnrnrnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopenrn*Engelsk wikipedia

lidt �ndringer...


George W. Bush

W. Bush de:George W. Bush eo:George W. BUSH fr:Georges Bush pl:George W. Bush sv:George W. Bushes:George W. BUSH nl:George W. BushrnrnGeorge W. Bushrn George W. BushrnrnPr�sident nr.:rn43rnrnrnPr�sidentperiode:rn20. januar, 2001 - nurnrnrnAfl�ste:rnBill ClintonrnrnrnF�dselsdato:rnL�rdag, 6. juli, 1946rnrnrnF�dselssted:rnNew Haven, ConnecticutrnrnrnGift med:rnLaura Welch PiercernrnrnErhverv:rnForretningsmandrnrnrnPolitisk parti:rnRepublikanerrnrnrnVicepr�sident:rnRichard B. CheneyrnrnrnrnGeorge Walker Bush (f�dt 6. Juli, 1946) blev den 43. og nuv�rende amerikanske pr�sident i 2001. Umiddelbart f�r sin tiltr�den var han guvern�r i Texas. Bush blev vinder af et af de mest t�tte valg i amerikansk historie med en sejr over den demokratiske kandidat, Al Gore, med 5 stemmer. Valgresultatet blev debatteret og afgjort af h�jesteret i Bushs fav�r den 12. december 2000. Bush foretag pr�sidenteden og blev indsat som pr�sident den 20. januar 2001.rnrnBlandt hans regeringsudn�vnelser kan n�vnes: Colin Powell, statssekret�r; Donald Rumsfeld, forsvarsminister; Spencer Abrahm, Energiminister; Gale Norton, indenrigsminister; og Tommy Thompson, Socialminister. Condoleeza Rice er hans sikkerhedsr�dgiver.rnrnPr�sident George W. Bush har medbragt sin hund og kat til Det Hvide Hus. Der har kun v�ret tre pr�sidenter gennem historien, der ikke har haft k�ledyr i Det Hvide Hus. Det var Millard Fillmore, 1850-1853, Franklin Pierce, 1853-1857 og Chester Alan Arthur, 1881-1885.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopenrn*Engelsk wikipedia

f�r sin indtr�delse, var han guvern�r -> f�r sin tiltr�den var han guvern�r ; Donal Rumsfeld -> Donald Rumsfeld


Georges Simenon

Den belgiske forfatter Georges Simenon er kendt for bl.a. Maigret-b�gerne. Han skrev 212 romaner i eget navn og 200 under pseudonym. Desuden har han forfattet ca. 1.500 noveller. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Georgien

Befolkningen i Georgien er kendt for deres lange levealder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ger�de

Stedes, komme (i), tjene (til).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gerere sig

Te sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Germanisere

Fortyske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Germanisme

Tysk vending der forekommer i dansk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Germansk

(i sn�vrere mening) tysk, (i videre mening) gottonsk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gert Londemann

Gert Londemann (1718-1773). Dansk Holberg- og karakterskuespiller.rnrnUnder Londemanns portr�t skrev Johan Herman Wessel i 1784 disse ud�delige linjer:rnrn Man sukker, for han er ei meer, rn Man husker hvad han var, og leer.

Wessels ord tilf�jet


Gesandt

Sendemand, udsending, sendeherre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gesj�ft

Virksomhed, fortjeneste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gesj�ftig

(gesk�ftig), vims, travl.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gesims

Murbryn, murkrans.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gespenst

Sp�gelse, genf�rd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gestalt

Skikkelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gestapo

Tysk hemmeligt politi under nazi-Tyskland. I Danmark under bes�ttelsen (2.Verdenskrig) havde de hovedkontor i Shell-huset.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gestikulation

Lader, fagter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gestus

Mine, fagter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gesvindt

Hurtig, rap.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Geta

En japansk t�sandal med h�je tr�s�ler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gevalt

Vold. R�be gevalt, r�be om hj�lp.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gevaldig

V�ldig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gevandt

Kl�debon.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gevind

Skruegang. Over gevind, over g�nge, l�be l�bsk, l�be varm).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gevinst

Vinding. Pr�mie i lotteri og lignende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Gevir

1. Takker, hjortevir, grenhorn.rn2. Hovedprydelsen hos hjortevildtets hanner med undtagelse af r�bukken.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gev�kst

Udv�kst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gev�r

1. B�sse (skyder). rn2. Str�kke gev�r, str�kke v�ben.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ghana

Ghana er et land p� Afrikas sydvest-kyst.rnrnHalvdelen af Ghanas befolkning er under 15 �r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gi

Sv�r talje til tunge v�gte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gian Giacomo Geronimo Casanova

1725-98, var en italiensk eventyrer og forfatter. Han optr�dte i mange �r som kvindebed�rer og plattenslager i de fornemme kredse i Europa. Casanova tilbragte de sidste �r som bibliotekar i B�hmen og skrev sine erindringer som udkom i 1826-38, de blev udgivet p� dansk i 1963-68rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gibraltar

en:Gibraltarrnde:Gibraltar pt:GibraltarrnrnBritisk besiddelse p� Spaniens sydkyst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

de en eo pt


Gigant

J�tte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gigantisk

J�ttestor, storsl�et.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gimp

The GNU Image Manipulation Program. Et billed manipulations program.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gin

Gin, som er en sammentr�kning af det franske ord for eneb�r, geni�vre, kommer oprindeligt fra Holland. En hollandsk l�ge i 1500-tallet brugte alkohol blandet med eneb�r som et godt og billigt middel mod nyresmerter. Engelske soldater fik under religionskrigene smag for ginnen og tog den med hjem til England. Alle typer gin tils�ttes eneb�r men nogle producenter tils�tter ogs� f.eks. korrianderfr�, lakrids og kardemomme. Gin anvendes mest i aperitif drinks, s� som gin & tonic, Dry Martini og Tom Collins men ogs� i cocktails, hvor den giver en karakteristisk smag. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

de religi�se krige -> religionskrigene ; ginen -> ginnen (RO) ; copy-edit


Ginkgo

Ginkgoer har eksisteret i mindst 240 millioner �r. I dag er der blot �n art tilbage, nemlig det ber�mte ginkgo biloba-tr�. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ginko Baloa

I 1730 blev det f�rste tempeltr�, Ginko Baloa, importeret fra Asien til Europa. Det blev plantet i Utrechts Botaniske Have i Holland og st�r der den dag i dag. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Giraf

Verdens h�jeste dyr er giraffen. rnEn voksen hangiraf m�ler cirka 5 meter og vejer cirka 1.100 kg. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gisant

En liggende statue af en afd�d p� et gravm�le. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Give fangst

Aflive anskudt vildt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gjallerhorn

Gjallerhorn er i nordisk mytologi den k�mpelur som Hejmdal bl�ser i n�r Ragnarok skal varsles. Mimers drikkehorn er ogs� blevet n�vnt som Gjallerhornet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Heimdal -> Hejmdal ; links


Glacis

Voldskr�nt, forvold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Glasere

Overtr�kke, glansl�gge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Glagolitiske alfabet

Det �ldste slaviske alfabet er glagolitiske alfabet. Det blev afl�st af det kyrilliske alfabet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gletscher

J�kel, br�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gliedermand

Leddedukke, Spr�llemand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Globus

Jordkugle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Glori�s

Glorv�rdig, �refuld.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Glosebog

Ordh�fte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Glossar

Ordsamling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


GMO

Engelsk forkortelse for en gensplejset organisme (Genetically Modified Organism).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gnaver

Gnavere (Rodentia) er en dyregruppeorden med rod�bne fort�nder (t�nder der vokser hele livet). Gnavere er den st�rste (artrigeste) pattedyrsorden.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

lidt ekstra


Gnu

Antilope fra Afrika.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Golda Me�r

Israelsk politiker, blev f�dt i Kiev, uddannet som l�rerinde i USA. I 1921 emigrerede hun fra Kiev til det dav�rende Pal�stina. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Golden Gate

San Franciscos mest ber�mte bro.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Goldhed

Manglende evne til formering p� grund af sygdom, anskydning eller eventuel alder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Golf

Det f�rst nedskrevne man kender til golf, kan dateres til 1457, hvor King James II af Skotland deklarerede, at fodbold og golf skulle bandlyses, og bueskydning skulle praktiseres i stedet. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Golgiapparat

Er i biologien et membransystem af affladede s�kke og kanaler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Golfstr�mmen

Golfstr�mmen er med til at sikre vores varme klima.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Goncourtprisen

Fransk litteraturpris uddelt �rligt siden 1903 af Goncourtakademiet. Prissum 5.000 francs.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gongong

Gongongen er opst�et i Indonesien omkring 300 f�r Kristus.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gorgonzola

Ost opkaldt efter en italiensk by af samme navn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gotikken

Kunstnerisk stilperiode i Europa fra 1150-1400. I Danmark fra 1240-1530.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gourmand

L�kkermund, madelsker.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Goutere

Synes om, holde af, smage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gradation

Trinf�lge.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grafolog

Skriftkender, skrifttyder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grammatik

en:Grammar fr:Grammaire ia:GrammaticarnGrammatik (eller sprogl�re) er studiet af de regler der styrer brugen af et sprog. Ethvert naturligt sprog, f.eks. dansk, har sin egen specielle grammatik.rnrnP� grundlag af bl.a. den amerikanske matematiker og sprogforsker Noam Chomskys arbejde i 1950'erne, er det nu ogs� muligt at opstille grammatikker for visse kunstige sprog, f.eks. programmeringssprog. Den hurtige udvikling af IT-teknologien har desuden muliggjort overs�ttelse mellem naturlige sprog med vidt forskellige grammatikker. Denne teknologi fungerer dog ikke helt gnidningsfrit endnu. Visse institutioner, f.eks. EU anvender allerede automatiseret overs�ttelse af dokumenter mellem medlemsstaternes sprog. Teknikken hertil er udarbejdet i eurotra projektet, som ogs� har dansk deltagelse. rnrnStudiet af naturlige sprogs grammatik deles normalt op i disciplinerne morfologi og syntaks.rnMorfologien besk�ftiger sig med, hvordan man f.eks. p� dansk kan dele alle ordene op i ordklasser.rnSyntaksen besk�ftiger sig med s�tningsdannelse. Ofte vil man ogs� inddrage forhold vedr�rende semantik og fonetik i grammatikken.

edit


Grammatikalsk

Sprogret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gran

sl�gter af n�letr�er rn*Den gamle dansk v�gtenhed et gran svarer til 0,0651 gram.


Grand Canyon

Grand Canyon ligger i Arizona, USA.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grand prix bill�b

Det f�rste grand prix bill�b blev afviklet i 1906 p� en 100 km lang bane ved Le Mans i Frankrig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grassat

"l�bsk".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grassere

Rase, husere, gribe om sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gratiale

Till�gsl�n, s�rl�n.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gratie

Ynde.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gratifikation

Godtg�relse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gratinere

Fransk for at uds�tte mad for kraftig (over) varme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gratis

Frit, vederlagsfrit.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grati�s

Yndefuld.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gratulere

Lyk�nske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gravad laks

Stammer fra Sverige.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gravere

(grav)stikke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Graverende

Sk�rpende, alvorlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gravering

Stikarbejde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gravid

Svanger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gravitation

Tyngdekraft.rnrnrn==Eksterne adresser==rn*Google: School Time: Gravityrn*Google: Gravitation


Gravitationslinseeffekten

Effekt, der opst�r som f�lge af at st�rke gravitationsfelter afb�jer lyset. Dette er en f�lge af Einsteins relativitetsteori. Lyset fra et fjernt, lysst�rkt objekt, for eksempel en kvasar, der ligger t�t ved synslinjen til en galakse, kan blive afb�jet p� en s�dan m�de, at kvasaren ses mere end �n gang.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gravitationslov

Tyngdelov, Tiltr�kningslov.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gravitationsloven

Tyngdeloven som beskrevet af Newton.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gravitet

H�jtidelighed, v�rdighed, v�gt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gravkompleks

System af gange under jorden gravet af r�v, gr�vling eller kanin.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grav�r

Kunststikker, stempelsk�rer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Great Barrier Reef

Great Barrier Reef er et koralrev, der str�kker sig 1.500 kilometer parallelt med Australiens nord�stkyst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Great Dividing Range

Australsk bjergk�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Great Salt Lake

Omr�det ligger i Utah, USA.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Greb

Redskab til spredning af g�dning og lignende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Greifswald

en:Greifswald eo:GreifswaldrnGreifswald er en by i Tyskland.rnrnGreifswald Universitet er grundlagt i 1456.

Omskrevet


Grejsdalen

Danmarks st�rste kl�ft er Grejsdalen ved Vejle. Det er en kilometerlang s�nkning med 50-70 meter h�je, skovkl�dte skr�nter nord for Vejle. Omr�det regnes for et af de smukkeste i Danmark.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grenada

Kaldes ogs� Krydder�en grundet den er en af verdens st�rste leverand�rer af muskatn�dder. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Greve Karl Robert von Nesselrode

Greve Karl Robert von Nesselrode levede fra 1780-1862. Han var russisk politiker, udenrigsminister 1816-56, vicekansler i 1829 og rigskansler i 1844. Han fik opkaldt en budding efter sig, som efter sigende blev en lollandsk delikatesse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grevens Fejde

Borgerkrig som h�rgede Danmark i 1534-1536 og fremkaldte reformationen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grillere

Fransk for at at stege (k�d osv.) efter at det er vendt i �g og rasp.

omarbejdet for bedre mening


Grimasse

Vr�ngmine.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grobrian

Grov karl, b�lle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Groote Eylandt

Australsk �.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Grotesk

S�lsom, overdreven.rnrnGrotesk er en skrifttype hvor alle streger er lige kraftige.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

ekstra


Gruppere

Sammenstille, fylke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gruyere

Den schweiziske del af Gruyere har givet navn til den kendte schweizerost af samme navn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gr�kenland

Gr�kenland oph�vede monarkiet i 1973.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gr�ske alfabet

Alphabeten:Greek alphabeteo:Greka alfabetoes:Alfabeto griegonl:Grieks alfabetpl:Alfabet greckirnDet gr�ske alfabet best�r af f�lgende tegn:rnrnrnGr�sk alfabetrnrnNavnrnLillernStortrnrnrnAlpharnαrnΑrnrnrnBetarnβrnΒrnrnrnGammarnγrnΓrnrnrnDeltarnδrnΔrnrnrnEpsilonrnεrnΕrnrnrnZetarnζrnΖrnrnrnEtarnηrnΗrnrnrnThetarnθrnΘrnrnrnIotarnιrnΙrnrnrnKapparnκrnΚrnrnrnLambdarnλrnΛrnrnrnMyrnμrnΜrnrnrnNyrnνrnΝrnrnrnXirnξrnΞrnrnrnOmicronrnοrnΟrnrnrnPirnπrnΠrnrnrnRhornρrnΡrnrnrnSigmarnσrnΣrnrnrnSigmafrnςrn rnrnrnTaurnτrnΤrnrnrnYpsilonrnυrnΥrnrnrnPhirnφrnΦrnrnrnChirnχrnΧrnrnrnPsirnψrnΨrnrnrnOmegarnωrnΩrnrn


Gr�nsund

Farvandet der adskiller Falster fra M�n, hedder Gr�nsund. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gr�dyb

Farvandet mellem Fan� og Skallingen som f�rer ind til Esbjerg.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gr�sten Slotshave

Har en lille bygning som kaldes Prinsessernes Legehus, da de tre prinsesser legede her i deres barndom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gr�stenskovene

Skovomr�de i S�nderjyllands amt. Har en rig bestand af r�vildt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Guadeloupe

Guadeloupe er en vestindisk � under Frankrig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gudfred

Dansk konge. D�d 810.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Guerilla

Lillekrig, bagholdskrig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Guillotinen

Har v�ret kendt siden middelalderen - i mange lande under diverse navne. I Skotland hed den f.eks. Jomfruen. Den fik sit nuv�rende navn efter den franske l�ge Guillotin, 1738-1814, der ville spare den franske revolutions ofre for d�rligt b�ddelh�ndv�rk. Siden revolutionen i Frankrig 1789 er i alt ca. 4.600 mennesker blevet guillotineret. De 23 i perioden 1956-79. D�dsstraffen blev afskaffet i 1981 (i Frankrig), og landets to guillotiner er endt p� museum. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Guirlande

L�vbue, blomsterl�nke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gujerati

Sprog der tales i Indien.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gummitarzan

B�rnebog af Ole Lund Kirkegaard, der handler om Ivan, der f�r buksevand i skolen og sk�ldud derhjemme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Guvernante

Opdragerske.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Guvern�r

Landsh�vding.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Guyana

Guyana har et indbyggertal p� 697.181 (1999), og et areal p� 214.969 kvadratkilometer.rnBefolkningst�thed: 3,2 pr. kvkm rnGeografisk omr�de: Sydamerika rnNabolande: Venezuela, Brasilien, Surinam rnHovedstad: Georgetown (1999: 275.000) rnStatsform: republik rnRegering: PPP (People's Progressive Party) rnStatsoverhoved: Bharrat Jagdeo (fra 11. august 99) rnRegeringsleder: Samuel Hinds (fra 22. december 97) rnEtnisk sammens�tning: 49 pct. indere og javanesere, 44 pct. sorte og mulatter rnSprog: engelsk (officielt), indianske dialekter rnReligion: 57 pct. kristne, 33 pct. hinduer, 9 pct. islam rnValutaenhed: Guyana dollar = 100 cents (180,50 G.-dollar = 1 USD, 1. februar 02) rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gyn�kolog

Kvindel�ge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Gyromitrin

Andet navn: Acetaldehyd-N-methyl-N-formylhydrazonrnGyromitrin er en giftig nitrogenholdig forbindelse som forekommer i spiselig stenmorkel (Gyromitra esculenta) (Petersen, 1995). Ved kontakt med den sure mavesaft nedbrydes gyromitrin til acetaldehyd og N-Methyl-N-formylhydrazin som videre nedbrydes til monomethylhydrazin (andet navn: methylhydrazin) og myresyre. Monomethylhydrazin har en LD50 (rotte) p� 33 mg/kg er derudover ogs� carcinogen. Spiselig stenmorkel st�r i foldhatfamilien, svampe fra foldhatfamilien (Hevellaceae) mentes tidligere at indeholde en giftig syre, hevellasyre (Dissing 1969). Men den giftige forbindelse der i 1885 blev identificeret som hevellasyre har siden vist sig ikke at eksistere, den forbindelse som blev isoleret var sandsynligvis en blanding af gyromitrin og en organisk syre (Stijve 1976). Gyromitrin indholdet i svampe ligger omkring 50 mg/kg v�dv�gt og mellem 60 og 220 mg/kg t�rv�gt. Monomethylhydrazinm�ngden kan ligge omkring 50 mg/kg v�dv�gt og 320-690 mg/kg t�rv�gt. M�ngderne kan i �vrigt variere efter voksested.rnGyromitrin MV=100,12. N-Methyl-N-formylhydrazin MV=74,08. Monomethylhydrazin MV= 46,07.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


G�s

G�s var allerede husdyr for 5.000 �r siden i Egypten. Visse tamg�s kan n� den betydelige v�gt p� 12-14 kg. rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


G�sling

G�ssenes unger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


G�rtler

Malmst�ber.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


G�ttingen

Tysk universitet grundlagt i 1737.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


H.C. Andersen-legatet

Dansk litteraturpris uddelt �rligt siden 1955, med en prissum p� kr. 5.000.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Habil

Duelig, �vet ("gild").rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Habilitere sig

Dygtigg�re sig, godtg�re sin duelighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Habit

Kl�dning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Habitus

V�rem�de, art, v�sen.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Habibollah Khan

Konge af Afghanistan. Indf�rte i 1901 telefoner og biler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Hacker

Programm�r der skriver kildekode til programmer. Mange bruger det dog fejlagtigt som synonym for "cracker".rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Haderslev Domkirke

Alterdugen og messehagelen er designet af Dronning Margrethe 2.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

messehaglet -> messehagelen (RO)


Hades

D�dsrigets gud i gr�sk mytologi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Hadjdj

Pilgrimsrejse til Mekka.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Hagenskov

Hagenskov er en gammel middelalderborg, der g�r tilbage til 1200-tallet. Hagenskov var kongeborg og kongeligt len. I 1259 var der strid mellem konge og kirke, og kong Christoffer I tog den ops�tsige �rkebiskop Jacob Erlandsen til fange og f�rte ham til Hagenskov if�rt narrehue og siddende bagl�ns p� hesten. Jacob Erlandsen blev anbragt i fangehullet p� Hagenskov, som er det eneste bevarede af den oprindelige middelalderborg, men han sad her kun i f� m�neder, indtil kong Christoffer I d�de, hvorefter Jacob Erlandsen blev sluppet fri.rnFangehullet ved Hagenskov er bevaret for publikum.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Haglsv�rm

Den spredning, haglene foretager i side- og h�jderetning, n�r de forlader l�bet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Haiti

Voodoo stammer fra Haiti.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Haj

Der findes 354 forskellige hajarter i hele verden, fra cigarhajen (p� st�rrelse med en god Havannacigar, deraf navnet) til hvalhajen, der med sine op til 12-14 meter er den suver�nt st�rste. Den er ikke spor farlig, for den lever af plankton, krill og sm�fisk ligesom de store bardehvaler. rnI Danmark har vi 9-11 hajarter. Den mindste er den sm�plettede r�dhaj p� op til 60-80 cm., den st�rste er brugden, som med sine op til 10 meter h�rer til blandt verdens allerst�rste. Ligesom hvalhajen er den en fredelig plankton�der. Vi har ingen hajer, som er farlige for mennesker i Danmark. Det n�rmeste vi kommer er m�ske bl�hajen, som kan tr�kke ind i Nords�en. Den findes til geng�ld s� langt til havs, at vi ikke m�der den, n�r vi er p� stranden .rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Half and half

Halvt af hvert.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Hall

Halle, hal.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Hallucination

Sansebedrag, synsvildelse, h�revildelse, hildesyn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Halo

Lysende farvet ring omkring et himmellegeme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Halsstarrig

H�rdnakket, stivsindet, st�dig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Halvdan

Der har v�ret mange danske konger med navnet Halvdan.rnrnNavnet betyder ham, som kun er dansk (konge) p� den m�drende side.rnMan m� t�nke sig de danske kongers mandslinje udd�r og man s� v�lger en konge, som er s�n af en prinsesse.rnrnDet er meget sv�rt at skille de forskelige Halvdaner ud fra hinanden.rnrn* kong Halvdan den Gamle af Danmark, jernalderen? rnrn* kong Halvdan Bjerggram var dansk konge i Oplandene i nutidens Norge i slutningen af 700-�rerne. M�ske den samme, broders�n, som er gesandt for kong Sigfred i 782.rnGram betyder konge, han var alts� kun konge over bjergene.rnrn* kong Halvdan af Vestfold, bror til Gudfred/G�trik/Gudr�d d�d inden 810.rnrn* Halvdan Snjalle var bror til Erik Barn far til Regnar Lodbrogrnrn* Halvdan var en af mindst fem danske konger, som samlet angreb England i 869. Muligvis den samme, som den n�ste Halvdan. Eller forige Halvdanrnrn* I 873 var der en dansk konge med navnet Halvdan, som sammen med sin bror Sigurd Orm i �je/Sigfred sluttede fred med Ludvig den tyske. M�ske var det ham der d�de 876 eller 877 i Irland.rnrn-----rnKilder/henvisninger rn*Den forhistoriske danske konger�kkern*Den Oldengelske Kr�nikern*De franske Annaler


Hammerless

B�ssel�s med indbyggede slagstifter og slagbolte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Han-folket

Han-folket lever i Kina. Det er det navn kineserne brugt for at skille sig ud fra de andre etniske grupper i Kina og andre lande.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Handikappet

H�mmet, sat tilbage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Hans Nielsen

Speedwayk�rer fra Brovst med 22 verdensmesterskaber.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Hanuman

Abeguden (Indien).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Harcelere

Harcelere (ikke: harcellere) g�re sig lystig over; drille, tirre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Hare

harer vejer omkring 4 kg. S�tteren (hunharen) vejer gennemsnitlig lidt mindre end ramleren (hannen).rnrnHaren er udbredt over hele Danmark. De t�tteste harebestande findes i Syd�stdanmark. F�rrest i Jylland, i Nord�stsj�lland og p� Bornholm.rnrnLandbrugets afgr�der er i Danmark harens vigtigste f�dekilde. Haren er mest aktiv om natten. Dagen tilbringes i s�det, som er en sk�lformet fordybning, der passer til bagkroppen. Her sidder haren med benene fremme, s� den hurtigt kan flygte. Det er ikke muligt p� afstand at se forskel p� s�tteren og ramleren.rnrnHaren er et polygamt dyr, det vil sige en han til flere hunner. S�tteren f�der normalt 2-4 kuld om �ret, med begyndelse i februar m�ned. S�tteren er dr�gtig i 42 dage og f�r som oftest 2-4 killinger pr. kuld. Ungerne f�des med pels og �jne. Yngelplejen er sparsom, kun en gang i d�gnet cirka 1 time efter solnedgang, vender moren tilbage til ungerne, s� de kan die. Ungerne lever meget skjult, og spreder sig omkring f�destedet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

[[en:hare]]


Harekilling

Harens unge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Haricots

Fransk for b�nner.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Harmonere

Samstemme.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Harmoni

Samstemning, samklang.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Harmonika

Tr�kspil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Harmonisere

Bringe i harmoni; uds�tte (stemmer).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere; link


Harmonisk

Samstemmende; ligev�gtig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen