1970

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne - 1970'erne - 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'ernernrn�r: 1965 1966 1967 1968 1969 - 1970 - 1971 1972 1973 1974 1975rnrn----rnrnF�dtrn*11. februar - Jason Allyn Scott.rn*27. marts - Mariah Carey, sangerinde.rnrnrnD�dsfaldrn*2. februar - Bertrand Russell, filosof.rn*11. februar - Emil Abranyi, komponist.rn*3. september - Vince Lombardi, amerikansk fodbold tr�ner.rn*18. september - Jimi Hendrix, rockmusiker.rn*28. september - Gamal Abdal Nasser, den f�rste egyptiske pr�sident.rn*4. oktober - Janis Joplin, blues- og rock and roll-sanger.rnrnrnBegivenhederrn*15. januar - efter 32 m�neders kamp for uafh�ngighed af Nigeria overgiver Biafra sig.rn*11. februar - John Lennon betaler en b�de p� �1.344 for 96 personer som protesterede imod, at det sydafrikanske rugby hold spiller i Skotland.rn*11. februar - Japan bliver det fjerde land, som opsender en satellit i kredsl�b om jorden.rn*1. marts - Rhodesia opn�r fuld uafh�ngighed af den britiske krone og erkl�rer sig selv for en raceopdelt republik.rn*31. marts - Explorer I vender tilbage til jorden efter 12 �r i kredsl�b.rn*1. maj - amerikanske styrker invaderer Cambodia.rn*4. maj - fire studenter p� Kent State University i Ohio dr�bes af nationalgarden under en demonstration mod amerikansk invasion i Cambodia.rn*oktober - Front de Liberation du Quebec (FLQ) kidnapper James Cross og myrder Pierre Laporte. Hermed opst�r Quebec's Oktoberkrise.rn*21. oktober - Den nye Lilleb�ltsbro indviesrnrnSportrn*11. januar - Super Bowl IV Kansas City Chiefs (23) besejrer Minnesota Vikings (7).rn*Brasilien vinder VM i fodbold i Mexico.rn*Commonwealth legene afholdes i Edinburgh, United Kingdom.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Hannes Olof G�sta Alfv�n, Louis Eug�ne F�lix N�elrn*Kemi - Luis F Leloirrn*Medicin - Sir Bernard Katz, Ulf von Euler, Julius Axelrodrn*Litteratur - Aleksandr Isaevich Solzhenitsynrn*Litteratur - Norman E. Borlaugrn*�konomi - Paul Samuelson

Rettet henvisning


Albanien

Albanien er et land i syd�st Europa. Det har gr�nse med Jugoslavien i nord, Den tidligere jugoslaviske republik makedonien i �st, og Gr�kenland i syd. Kystlinien vest for landet udg�res af Adriaterhavet.rnrnrnRepublika e ShqiperisernrnrnBillede:Albaniens_flag_medium.pngrnBillede:Albanien_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuld st�rrelse)rnrnNational motto: ukendtrnOfficielt sprogAlbanskrnHovedstadTiranarnPr�sidentAlfred MoisiurnAreal - Total - heraf vandAreal 140 28,748 km2 4.7% rnBefolkning rn - Total (�r) rn - Pr. km2 St�rrelse 126rn 3,510,484 rn 122/km2 rnUafh�ngighed28. november, 1912rnValutaLekrnTidszoneUTC+2rnNationalmelodiHymni i FlamuritrnInternetdom�ne.ALrnrnrn== Historie ==rnUddybende artikel: Albaniens historiernrnAlbanien har v�ret del af en r�kke gr�ske kolonier, efterfulgt af en periode som del af den romerske provins Illyricum. Efter at have v�ret underlagt en r�kke lande, blev Albanien i 1478 en del af det ottomanske rige.rnrnEfter den f�rste balkankrig erkl�rede Albanien sig i 1912 uafh�ngig fra det ottomanske rige. Landet var dog fortsat turbulent. Under 2. verdenskrig var landet besat af Italien, men med en prim�rt kommunistisk modstandsbev�gelse under Enver Hoxha som overtog magten da italienerne forlod landet.rnrnIndtil 1990, fem �r efter Hoxha's d�d, var Albanien en meget isoleret stat. Et flerpartisystem er s� sm�t ved at opst�, men landet er pr�get af meget alvorlige �konomiske problemer, organiseret kriminaliet, og et stort antal flygninge fra Kosovo.rnrn== Politik ==rnUddybende artikel: Albaniens politikrnrnStatsoverhovedet er pr�sidenten, som v�lges af Kuvendi Popullor, eller folkets forsamling. Den v�sentligste del af forsamlingens 155 medlemmer v�lges ved valg hvert 5. �r. Pr�sidenten har en regering af ministre, som udn�vnes af pr�sidenten.rnrn== Distrikter ==rnUddybende artikel: Albaniens distrikterrnrnAlbanien er opdelt i 36 distrikter, eller rrethe som de kaldes p� albansk. Hovedstaden Tirana har en speciel status. Distrikterne er:rnrnrnrn*Beratrn*Bulqizern*Delvinern*Devollrn*Diberrn*Durresrn*Elbasanrn*Fierrn*Gjirokasterrn*Gramshrn*Hasrn*Kavajern*Kolonjern*Korcern*Krujern*Kucovern*Kukesrn*Kurbinrnrn*Lezhern*Librazhdrn*Lushnjern*Malesi e Madhern*Mallakasterrn*Matrn*Mirditern*Peqinrn*Permetrn*Pogradecrn*Pukern*Sarandern*Shkoderrn*Skraparrn*Tepelenern*Tiranern*Tropojern*Vlorernrnrnrn== Geografi ==rnUddybende artikel: Albaniens geografirnrnBillede:Al-map.jpgrnrnAlbanien best�r prim�rt af bakke og bjerg terr�n, det h�jeste bjerg har en h�jde p� 2.753 meter. Landet har et tempereret klima med kolde vintre og varme somre.rnrnUdover hovedstaden Tirana, med 300.000 indbyggere, er de vigtigste byer Durr�s, Elbasan, Shkod�r, Vlor� og Kor��. rnrn== �konomi ==rnUddybende artikel: Albaniens �konomirnrnAlbanien er Europas fattigste land. Halvdelen er befolkningen er landbrugere, og en femtedel af befolkningen arbejder uden for landets gr�nser. Landet har en h�j arbejdsl�shed, udbredt korruption i alle samfundslag og udbredt organiseret kriminalitet.rnrnAlbanien modtager st�tte fra udlandet, prim�rt fra Gr�kenland og Italien.rnrn== Demografi ==rnUddybende artikel: Albaniens demografirnrnHovedparten af befolkningen (95%) er albanere. Landet har dog en v�sentlig gr�sk minoritet. En r�kke indbyggere med etnisk albansk baggrund bor endvidere i naboomr�det Kosovo. Sproget er albansk, men der tales dog ogs� gr�sk, prim�rt af den gr�ske minoritet.rnrnSiden bes�ttelsen af det ottomanske rige er hovedparten af albanerne muslimer. Religionen er blevet bevaret selv om den under kommunismen var forbudt. Den �stlige ortodokse kirke og den katolske kirke er de to n�stvigtigste religioner i Albanien.rnrn== Kultur ==rnUddybende artikel: Albaniens kulturrnrnAlbaniens mest kendte forfatter er Fan Noli.rnrnOrdet albanerinde har to betydninger.rnrn== �vrige emner ==rnrn*Kommunikation i Albanienrn*Transport i Albanienrn*Albaniens milit�rrn*Albaniens udenrigspolitkrnrnrnrnVerdens lande | Europa


1980'erne

en:1980s es:1980s fr:Ann�es 1980 it:Anni 1980 nl:1980-90 no:1980-tallet pl:Lata 80-te XX wieku sv:1980-taletrn�rhundreder: 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989rn----rnrnBegivenhederrn* kabel-tv.rn* 24 timers nyhedskanaler fremkommer (for eksempel CNN).rn* Musik videoer og MTV �ndrer musikindustrien.rn* Mordfors�g p� Ronald Reagan.rn* Politisk korrekthed.rn* Glasnost og Perestrojka i Sovjetunionen, Berlin murens fald.rn* Bulletin board systemer bliver popul�re.rn* Lennon v�g bliver lavet i Prag, og vedligeholdt af fans af John Lennon.rn* PC'er bliver udbredt.rn* Steven Spielberg's E.T. the Extra-Terrestrial f�r biografpremiere.rnrnrnVerdens lederern* George Bushrn* Jimmy Carterrn* Mikhail Gorbatjovrn* Ronald ReaganrnrnrnKunstnerern* Dan Aykroyd, Harold Ramis og Bill Murray i Ghostbustersrn* Matthew Broderickrn* Phoebe Catesrn* Tom Cruisern* Matt Dillonrn* Clint Eastwoodrn* Harrison Ford (som Indiana Jones)rn* Michael J. Fox (Tilbage til fremtiden)rn* Mel Gibsonrn* Paul Hogan (Crocodile Dundee) rn* Michael Jacksonrn* Michael Keaton (Batman)rn* Madonnarn* Mr. Trn* Eddie Murphy (Beverley Hills Cop) rn* Jack Nicholson (Batman)rn* Sean Pennrn* Molly Ringwaldrn* Meg Ryanrn* Arnold Schwarzenegger (Terminator)rn* Charlie Sheenrn* Sylvester Stallone (Rambo: First Blood)rn* Patrick Swayzern* U2rn* Bruce Willisrn* ZZ Top

Skabelon


1990'erne

en:1990s es:1990s fr:Ann�es 1990 it:Anni 1990 nl:1990-00 no:1990-tallet pl:Lata 90-te XX wieku sv:1990-taletrn�rhundreder: 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999rn----rnrnBegivenhederrn* Kraftig v�kst i brugen af internet. Fald i prisen p� computere og anden teknologi.rn* Begyndelsen p� GATT, verdenshandelsorganisationen og andre globale �konomiske institutioner.rn* Kloning (af f�ret Dolly).rn* Sovjetunionens sammenbrud i 1992. Enden p� Den kolde Krig.rn* Human Genome Projektet p�begyndes.rn* Den globale menneskeskabte indflydelse p� milj�et accepteres bredt.rn* Balkankrig i det tidligere Jugoslavien.rn* Golfkrigen og embargo mod Irak.rn* Efter 1992 stiger aktiemarkedet kraftigt. Mod slutningen af �rtiet er stigningen s�rligt kraftig for IT-virksomheder og virksomheder inden for bioteknologi.rn* �r 2000-problemetrn* Eritrea opn�r uafh�ngighed fra Etiopienrn* Apartheid opgives i Sydafrika, og en ANC-regering med Nelson Mandela i spidsen overtager magten.rn* Nordyemen og Sydyemen forenes i Yemen.rnrnrnVerdens lederern* George Bushrn* Bill Clintonrn* Saddam HusseinrnrnrnKunstnerern* Sandra Bullockrn* Tim Burtonrn* Jim Carreyrn* Kevin Costnerrn* Harrison Fordrn* Mel Gibsonrn* Tom Hanksrn* Helen Huntrn* Samuel L. Jacksonrn* Ashley Juddrn* Nicole Kidmanrn* Demi Moorern* Mike Myers og Dana Carvey (Wayne's World)rn* Jack Nicholson rn* Nirvanarn* Michelle Pfeifferrn* Julia Robertsrn* Meg Ryanrn* Adam Sandlerrn* M. Night Shyamalanrn* Mira Sorvinorn* Quentin Tarantinorn* Billy Bob Thorntonrn* Uma Thurmanrn* Bruce Willis

Ethiopien -> Etiopien


�rti

�rti (eller dekade) er et tidsrum p� 10 �r.rn----rnDe �rtier der er d�kket i Wikipedia, er bl� nedenfor.rnrnSe ogs� �rhundreder og historie.rnrnrnrn19. �rhundredern1800'ernern1810'ernern1820'ernern1830'ernern1840'ernern1850'ernern1860'ernern1870'ernern1880'ernern1890'ernernrn20. �rhundredern1900'ernern1910'ernern1920'ernern1930'ernern1940'ernern1950'ernern1960'ernern1970'ernern1980'ernern1990'ernernrn21. �rhundredern2000'ernern2010'ernernrn

Tilf�jelse af 'dekade' samt henvisninger


Baden-W�rttemberg

(BW) er en af Tysklands 16 Bundesl�nder (f�derale stater). BW ligger i det syd-vestlige Tyskland og gr�nser op til Schweiz mod syd, Frankrig mod vest, og de tyske stater Rheinland-Pfalz, Hessen og Bayern. Vigtige byer i BW er Stuttgart, Mannheim, Karlsruhe, Freiburg, Heidelberg, Heilbronn, Ulm, Pforzheim, Backnang og Reutlingen. BW har ca. 10.5 millioner indbyggere, d�kker 35750 km2, og er s�ledes den tredjest�rste i b�de befolkning og areal af de 16 Bundesl�nder.rnrnBaden-W�rttemberg blev dannet den 25. april 1952 ved sammenl�gning af de tidligere Bundesl�nder Baden og W�rttemberg.rnrn----rn===Eksterne links:===rn* Baden-W�rttemberg online: http://www.baden-wuerttemberg.de

[[fr:Bade-Wurtemberg]]


Saale

Biflod til Elben. Den �sttyske by Halle ligger ved Saale. Den n�stsidste istid er opkaldt efter denne biflod.rnrnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

opkaldet -> opkaldt


Aktuelle begivenheder

eventsnl:In het nieuwsfr:Actualit�sde:Nachrichten des TagesrnrnHer kan du l�se/skrive om aktuelle begivenhederrn== Maj ==rn*12. maj - FBI finder et mobilt mikrobiologisk laboratorium, som m�ske har v�ret anvendt af den eller de personer, som i efter�ret 2001 stod bag miltbrandangrebene p� USA.rn*12. maj - Doktor Bakterie (Rihab Taha) tilbageholdes af amerikanske styrker i Irak. Hun var ansvarlig for Iraks program for biologiske v�ben.rn*7. maj - Merkur passerer solskiven idag omkring kl. 11 i Danmark.rn*3. maj - Oversv�mmelser i Argentina koster 16 mennesker livet, mens 100.000 bliver evakueret fra deres hjem. Verdensbanken lover st�tte p� 800 millioner kr. til det i forvejen plaget land.rn* 2. maj - George W. Bush erkl�rer de egentlige krigshandlingerne i Golfkrigen 2003 for afsluttet. Dette er ikke en officiel afslutning af krigen.rn== April ==rn* 26. april - Selvmordsaktion dr�ber fem i Kashmir.rn* 26. april - 15 mennesker mister livet ved en eksplosion i et v�benlager i Bagdad.rn* 26. april - Danmark vinder sensationelt 5-2 over USA ved A-VM i ishockey.rn* 25. april - Winnie Mandela id�mmes seks �rs f�ngsel, heraf �t betinget for bedrageri og tyveri.rn* 22. april - Felice Bryant, Everly Brothers sangskriver d�r.rn* 22. april - Jordens dag.rn* 21. april - Yderligere 13 d�de af SARS.rn* 7. april - USA har indtaget 3 paladser i Irak. Den irakiske informationsminister p�st�r at Irak har presset USA tilbage, og at fjensynsudsendelserne er falske!rn* 1. april - Tommy Seebach d�d, blev 53 �r.rn== Marts ==rn* 29. marts - Dr. Carlo Urbani, Manden som f�rst opdagede SARS, d�de denne dag af selvsamme virus.rn* 22. marts - USA indledte golfkrig nummer 3 mod Irak.rn* Marts - SARS spreder sig over en lang r�kke lande.

mikrobiologisk laboratorium


Bern

(fransk: Berne, p� engelsk forekommer begge variationer) er hovedstaden i Schweiz og landets fjerde mest befolkede by (efter Z�rich, Basel og Geneve) med 140.000 indbyggere. Floden Aare deler byen.rnrnBern er ogs� hovedstad for den tysksprogede kanton Bern - den anden mest befolkede af Schweiz' 26 kantoner. Kantonen Bern har et areal p� 6.049 kvadratkilometer og cirka 937.000 indbyggere (1990).rnrnIf�lge legenderne blev Bern navngivet ved, at byens grundl�gger nedlagde en bj�rn, (tysk: B�ren) p� stedet hvor byen skulle opst�. Bj�rne har i �rhundreder v�ret holdt i fangenskab i Bern, og kan i dag beses i bj�rnegrotten ved Nydenbr�cke.rnrnDen gamle bydel i Bern er udn�vnt til et UNESCO World Heritage Site.

Gendannet


Georg Gearl�s

GearloosernGeorg Gearl�s er den sk�re opfinder i Andeby.

en:


1980

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1975 1976 1977 1978 1979 - 1980 - 1981 1982 1983 1984 1985rnrn----rnrnF�dtrn*11. februar - Matthew Lawrence, skuespiller.rn*11. februar - Natasha Bobo, skuespillerinde.rnrnrnD�dsfaldrn*29. april - Alfred Hitchcock, filminstrukt�r.rn*31. marts - Jesse Owens, amerikansk atlet.rn*7. juni - Henry Miller, forfatter.rn*24. juli - Peter Sellers, skuespiller.rn*3. september - Dirch Passer, dansk skuespillerrn*2. december - Romain Gary, forfatter.rn*8. december - John Lennon, musiker.rn*31. december - Marshall McLuhan, forfatter.rnrnrnBegivenhederrn*Krig udbryder mellem Iran og Irak.rn*Sovjetunionen invaderer Afghanistan.rn*3. marts - Pierre Trudeau bliver premiereminister for Canada.rn*30. april - Dronning Beatrix i Holland bestiger tronen.rn*18. maj - Vulkanudbrud p� Saint Helens.rn*november - Ronald Reagan besejrer Jimmy Carter i det amerikanske pr�sidentvalg for 1980.rnrnrnSportrn*20. januar - Super Bowl XIV Pittsburgh Steelers (31) besejrer Los Angeles Rams (19).rn*Sommer OL i Moskva Sovjetunionen.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - James Watson Cronin, Val Logsdon Fitchrn*Kemi - Paul Berg, Walter Gilbert, Frederick Sangerrn*Medicin - Baruj Benacerraf, Jean Dausset, George D Snellrn*Litteratur - Czeslaw Miloszrn*Fred - Adolfo Perez Esquivel rn*�konomi - Lawrence Klein


Saadi

Persisk klassisk digter, der levede cirka 1213-1291. Kendes for v�rkerne Gulistan og Bustan.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

edit


Saaleistiden

Den n�stsidste istid som begyndte for cirka 188.000 �r siden, og endte for cirka 128.000 �r siden.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Opslagsord oprettet


SAARC

Den sydasiatiske organisation for �konomisk samarbejde. SAARC er en forkortelse for det engelske navn South Asian Association for Economic Cooperation. Organisationen blev stiftet i december 1985. M�ls�tningen er at fremme samhandel og �konomisk udvikling i Sydasien. Organisationen har hoveds�de i Delhi (Indien), og f�lgende stater er medlemmer: Bangladesh, Bhutan, Indien, Maldiverne, Nepal, Pakistan og Sri Lanka.

edit


1981

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1976 1977 1978 1979 1980 - 1981 - 1982 1983 1984 1985 1986rnrn----rnrnF�dtrn*7. juni - Anna Kournikova, tennisspiller.rn*2. december - Britney Spears, popsangerinde.rnrnrnD�dsfaldrn*23. januar - Samuel Barber, amerikansk komponist.rn*11. maj - Bob Marley, reggaemusiker.rn*6. oktober - Anwar Sadat, Egyptens pr�sident, myrdes ved et attentat.rn*16. oktober - Moshe Dayan, israelsk general.rnrnrnBegivenhederrn*Ronald Reagan afl�ser Jimmy Carter som amerikansk pr�sident.rn*ZX81 lancheres. Indleder 80'ernes udvikling med hjemmecomputere.rn*1. januar - Gr�kenland optages i EU.rn*11. februar - Polens premiereminister Jozef Pinkowski afl�ses af Wojciech Jaruzelski.rn*12. april - Columbia 1 missionen, den f�rst opsendelse af en rumf�rge.rn*29. juli - Diana Spencer gifter sig med Charles Windsor. De er ogs� kendt som Prinsesse Diana og Prins Charles.rn*8. december Folketingsvalg i Danmark.rn*13. december - Wojciech Jaruzelski erkl�rer undtagelsestilstand i Polen for at undg� opl�sning af det kommunistiske system.rnrnrnSportrn*15. januar - Super Bowl XV Oakland Raiders (27) besejrer Philadelphia Eagles (10).rn*24. juli til 2. august - Den f�rste World Games afholdes i Santa Clara i Californien.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Nicolaas Bloembergen, Arthur Leonard Schawlow, Kai M. Siegbahnrn*Kemi - Kenichi Fukui, Roald Hoffmannrn*Medicin - Roger W Sperry, David H Hubel, Torsten N Wieselrn*Litteratur - Elias Canettirn*Fred - UNHCRrn*�konomi - James Tobin


UNHCR

Nations High Commissioner for RefugeesrnUNHCR har hovedkvarter i Geneve, Schweiz. Kontoret for FN's h�jkommiss�r for flygtninge beskytter og hj�lper flygtninge efter henvendelse fra et FN-land. Efterf�lgende assisterer organisationen med hj�lp ved flygtninges genhusning i deres oprindelige hjemland. UNHCR fik nobelprisen i 1954 og 1981.rnrn== Eksterne links ==rn* UNHCR: http://www.unhcr.ch

en:


Albansk

Sprachernen:Albanian_languagernnl:Albaneesrneo:Albana lingvornrnrnAlbansk et et indo-europ�isk sprog som tales af seks millioner indbyggere i det vestlige Balkan. Der er to dialekter med begr�nset f�lles forst�elighed: Tosk, som tales i det sydlige og centrale Albanien og blandt minoriteter i det nordvestlige Gr�kenland; og Gheg (eller Geg), som tales i det nordlige Albanien og af albanerne i Kosovo, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og Montenegro. Albansk menes at have sit udspring fra det illyriske sprog som blev talt i regionen for to �rhundreder siden. rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

det Illyrianske sprog -> det illyriske sprog ; edit


1982

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1977 1978 1979 1980 1981 - 1982 - 1983 1984 1985 1986 1987rnrn----rnrnF�dtrn*30. april - Kirsten Dunst.rnrnrnD�dsfaldrn*11. februar - Eleanor Powell, stepdanser/Glenn Ford's hustru.rn*11. februar - Takashi Shimura, Japansk skuespiller.rn*5. marts - John Belushi, skuespiller.rn*6. marts - Ayn Rand, forfatter.rn*8. juni - Satchel Paige, baseball-spiller.rn*4. oktober - Glenn Gould, canadisk pianist.rn*15. november - Vinoba Bhave.rnrnrnBegivenhederrn*Ny lov om navneforandring vedtages i Folketinget.rn*Det f�rste computervirus, skrevet af Rich Skrenta, er l�s.rn*Hafele og Keating beviser at det atomiske ur afh�nger af jordens rotation.rn*Falklandskrigen varer fra den 2. april til den 20. juni.rnrnrnSportrn*24. januar - Super Bowl XVI San Francisco 49ers (26) besejrer Cincinnati Bengals (21).rn* Commonwealth Legene afholdes i Brisbane, Australien.rn* Italien vinder VM i fodbold i Spanien.rn* 12. november- Aaron Pryor besejrer Alexis Arguello i bokseringen ved Orange Bowl.rn*13. november- Ray Mancini besejrer Duk Koo Kim i en tragisk letv�gtsmesterskabskamp som for evigt �ndrer boksningen.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Kenneth G. Wilson rn*Kemi - Aaron Klugrn*Medicin - Sune K Bergstr�m, Bengt I Samuelsson, John R Vanern*Litteratur - Gabriel Garc�a M�rquezrn*Fred - Alva Myrdal og Alfonso Garcia Roblesrn*�konomi - George Stigler


Geneve

(fransk: Gen�ve, tysk: Genf) er den n�stst�rste by i Schweiz (efter Z�rich) og hovedby i den fransktalende kanton af samme navn. Kantonen Geneve er den vestligste af de schweiziske kantoner og omgivet af Frankrig p� n�sten alle sider. Byen ligger hvor Geneves�en l�ber ud i floden Rhone.rnrnGeneve er en international by med en kosmopolitisk atmosf�re. Mange internationale organisationer har hoveds�de i Geneve. Ogs� FN's forl�ber Folkeforbundet havde hoveds�de i Geneve.rnrnI det 16. �rhundrede var Geneve calvinismens hovedby.rnrn===Statistik===rnBefolkningstal i byen Geneve: 170.000 hvoraf 43.4 % er udl�ndinge.rnBefolkningstal i kantonen Geneve: 414.300 hvoraf 37.6 % er udl�ndinge.

nl


Iannis Xenakis

Gr�sk-fransk komponist, der har v�ret en foregangskomponist indenfor klangdyrkende musik skabt blandt andet ved hj�lp af computerprogrammer. Metastasis 1954, kor- og orkesterv�rket Nekuia 1982.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Reverted to last edit by BrianHansen


Ib Sch�nberg

Ib Sch�nberg (23. oktober 1902 - 24. september 1955) blev kun 52 �r gammel og ligger nu begravet p� Bispebjerg Kirkeg�rd.rnrnDen folkek�re skuespillers fulde navn var: Ib Christian Albert von Cotta Sch�nberg. Han medvirkede i 111 tonefilm og debuterede p� S�nderborg Teater i 1919 med ops�tningen "Herren ser dine veje".rnrnHans mest kendte og elskede roller er i Far til fire filmene og drankeren i "Cafe Paradis".rnrn== Filmografi ==rn*De blaa drenge (1933)rn*K�benhavnere (1933)rn*Ud i den kolde sne (1934)rn*Barken Margrethe af Danmark (1934)rn*K�benhavn, Kalundborg og ? (1934)rn*Weekend (1935)rn*Provinsen kalder (1935)rn*Kidnapped (1935)rn*Bag K�benhavns kulisser (1935)rn*Snushanerne (1936)rn*Panserbasse (1936)rn*Giftes-nej tak (1936)rn*Fl�dens bl� matroser (1937)rn*Inkognito (1937)rn*Plat eller krone (1937)rn*En lille tilf�ldighed (1939)rn*I dag begynder livet (1939)rn*Pas p� svinget i Solby (1940)rn*En ganske almindelig pige (1940)rn*Familien Olsen (1940)rn*Frk. Kirkemus (1941)rn*Tag til R�nneby kro (1941)rn*Far skal giftes (1941)rn*Niels Pind og hans dreng (1941)rn*S�ren S�ndervold (1942)rn*Afsporet (1942)rn*En herre i kjole og hvidt (1942)rn*Lykken kommer (1942)rn*Tyrannens fald (1942)rn*Frk. Vildkat (1942)rn*Op med hum�ret (1943)rn*En pige uden lige (1943)rn*Det ender med bryllup (1943)rn*Hans onsdagsveninde (1943)rn*Biskoppen (1944)rn*Otte akkorder (1944)rn*Elly Petersen (1944)rn*Teatertosset (1944)rn*Frihed - lighed og Louise (1944)rn*Mordets melodi (1944)rn*De kloge og vi gale (1945)rn*Man elsker kun een gang (1945)rn*Panik i familien (1945)rn*Aff�ren Birte (1945)rn*Jeg elsker en anden (1946)rn*Hans store aften (1946)rn*Diskret ophold (1946)rn*Ta' hvad du vil h� (1947)rn*Calle og Palle (1947)rn*R�verne fra Rold (1947)rn*Familien Swedenhielm (1947)rn*Lise kommer til byen (1947)rn*Mani (1947)rn*Tre �r efter (1948)rn*Mens porten var lukket (1948)rn*Hvor er far ? (1948)rn*Vi vil ha' et barn (1949)rn*Lejlighed til leje (1949)rn*John og Irene (1949)rn*Kampen mod uretten (1949)rn*Den stj�lne minister (1949)rn*Det h�ndte i K�benhavn (1949)rn*Det g�lder os alle (1949)rn*For frihed og ret (1949)rn*De r�de heste - 1950 (1950)rn*I gabestokken (1950)rn*Mosekongen (1950)rn*Din fortid er glemt (1950)rn*Den opvakte jomfru (1950)rn*Lynfotografen (1950)rn*Susanne (1950)rn*Cafe Paradis (1950)rn*Historien om Hjortholm (1950)rn*Fodboldpr�sten (1951)rn*24 Timer (1951)rn*Vores fjerde far (1951)rn*Det sande ansigt (1951)rn*Fra den gamle k�bmandsg�rd (1951)rn*Bag de r�de porte (1951)rn*Det gamle guld (1951)rn*Lyntoget (1951)rn*Hold fingrene fra mor (1951)rn*Ta' Pelle med (1951)rn*M�d mig p� Cassiopeia (1951)rn*Unge piger forsvinder i K�benhavn (1951)rn*Dorte (1951)rn*Det store l�b (1952)rn*Vi arme syndere (1952)rn*K�rlighedsdoktoren (1952)rn*Avismanden (1952)rn*Rekrut 67 Petersen (1952)rn*Husmandst�sen (1952)rn*Min s�n Peter (1953)rn*S�nnen (1953)rn*Hejren�s (1953)rn*Far til fire - 1 (1953)rn*Ved Kongelunden (1953)rn*Vi som g�r k�kkenvejen (1953)rn*Den gamle m�lle p� Mols (1953)rn*Fl�jtespilleren (1953)rn*Kriminalsagen Tove Andersen (1953)rn*Far til fire i sneen - 2 (1954)rn*Hendes store aften (1954)rn*Kongeligt bes�g (1954)rn*I kongens kl�r (1954)rn*Jan g�r til filmen (1954)rn*Arvingen (1954)rn*En s�mand g�r i land (1954)rn*Bl�ndv�rk (1955)rn*Geng�ld (1955)rn*Bruden fra Dragstrup (1955)rnrnrnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* www.danskefilm.dk


Illum

Illum er en lille � i Heln�s Bugt, sydvest for Fyn. Den er 3,5 km lang og har et areal p� 90 ha. �en best�r af sm� sandbakker forbundet ved lave strandenge. rnrnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Reverted to last edit by BrianHansen


1983

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1978 1979 1980 1981 1982 - 1983 - 1984 1985 1986 1987 1988rnrn----rnrnF�dtrn*Roberto Colicchio, kendt italiensk dreng.rnrnrnD�dsfaldrn*Buckminster Fuller, amerikansk arkitekt.rn*3. marts - Herge, belgisk tegneserieforfatter. Skaber af Tintin.rn*25. september - Leopold III af Belgien.rn*25. december - Joan Miro, maler (surrealist).rnrnrnBegivenhederrn* Internet Domain Name System opfindes af Paul Mockapetris.rn* Demokratisk reformparti ved magten i Argentina.rn* Apple Lisa introduceres af Apple Computer i januar.rn* 25. oktober USA invaderer Grenada.rnrnrnSportrn*30. januar - Super Bowl XVII Washington Redskins (27) besejrer Miami Dolphins (17).rn rnrnNobelprisenrn*Fysik - Subramanyan Chandrasekhar, William Alfred Fowlerrn*Kemi - Henry Taubern*Medicin - Barbara McClintockrn*Litteratur - William Goldingrn*Fred - Lech Walesarn*�konomi - Gerard Debreu


20. �rhundrede

Jahrhunderen:20th centuryeo:20-a jarcentonl:20e eeuwpl:XX wiekrn19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundrede - andre �rhundrederrn----rn----rnrnrn1890'ernern1890rn1891rn1892rn1893rn1894rn1895rn1896rn1897rn1898rn1899rnrn1900'ernern1900rn1901rn1902rn1903rn1904rn1905rn1906rn1907rn1908rn1909rnrn1910'ernern1910rn1911rn1912rn1913rn1914rn1915rn1916rn1917rn1918rn1919rnrn1920'ernern1920rn1921rn1922rn1923rn1924rn1925rn1926rn1927rn1928rn1929rnrn1930'ernern1930rn1931rn1932rn1933rn1934rn1935rn1936rn1937rn1938rn1939rnrn1940'ernern1940rn1941rn1942rn1943rn1944rn1945rn1946rn1947rn1948rn1949rnrn1950'ernern1950rn1951rn1952rn1953rn1954rn1955rn1956rn1957rn1958rn1959rnrn1960'ernern1960rn1961rn1962rn1963rn1964rn1965rn1966rn1967rn1968rn1969rnrn1970'ernern1970rn1971rn1972rn1973rn1974rn1975rn1976rn1977rn1978rn1979rnrn1980'ernern1980rn1981rn1982rn1983rn1984rn1985rn1986rn1987rn1988rn1989rnrn1990'ernern1990rn1991rn1992rn1993rn1994rn1995rn1996rn1997rn1998rn1999rnrn2000'ernern2000rn2001rn2002rn2003rn2004rn2005rn2006rn2007rn2008rn2009rnrnrnrn----rnDet 20. �rhundrede best�r af �rene 1901 til 2000, det er ofte forvekslet med nitten hundrede tallet som best�r af �rene 1900 til 1999.rnrnDet 20. �rhundrede var us�dvanlig med baggrund i de teknologiske, medicinske, sociale og ideologiske �ndringer som skete. Endelig var �rhundredet pr�get af en lang r�kke opfindelser, og en skala af krig og folkemord som ikke var set tidligere.rnAlle aspekter af livet for s� godt som alle mennesker blev forandret fundamentalt i l�bet af det 20. �rhundrede.

fjernet rammen


�rhundreder

side indeholder alle de �rhundreder og �rtusinder der er d�kket i Wikipedia.rnrnSe ogs� �rtier og historie.rnrn* 1. �rtusinde f.kr.rn** 2. �rhundrede f.kr.rn** 1. �rhundrede f.kr.rn* 1. �rtusindern** 1. �rhundredern** 2. �rhundredern** 3. �rhundredern** 4. �rhundredern** 5. �rhundredern** 6. �rhundredern** 7. �rhundredern** 8. �rhundredern** 9. �rhundredern** 10. �rhundredern* 2. �rtusindern** 11. �rhundredern** 12. �rhundredern** 13. �rhundredern** 14. �rhundredern** 15. �rhundredern** 16. �rhundredern** 17. �rhundredern** 18. �rhundredern** 19. �rhundredern** 20. �rhundredern* 3. �rtusindern** 21. �rhundrede


Hushold

Hushold er den del af �konomien der omhandler livet i den enkelte familje (i mods�tning til samfunds�konomi).rnUnder hushold h�rer blandt andet madlavning.

Reverted to last edit by 207.154.90.133


Mad

rn Madens kulturrn Madlavning (Ingredienser til Madlavning)rn


Ingredienser til Madlavning

Ingredienser til madlavning er af mange kategorier:rnrn frugterrn gr�ntsagerrn kornprodukter s�som mel og grynrn simple husholdningkemikalier, s�som sukker, bagepulver m.m.rn k�d, herunder fjerkr� og fiskrn

Reverted to last edit by 207.154.90.133


Sukker

er f�llesbetegnelsen p� en gruppe simple kulhydrater der anvendes i daglig madlavning. Denne gruppe omfatter bl.a.rnrn* sucrosern* fructose (frugtsukker)rn* glucose (druesukker)rn* maltosern* lactose (m�lkesukker)rn* dextrosernrnI daglig tale bruges ordet sukker is�r om sucrose, der fremstilles industrielt af sukkerroer eller sukkerr�r. Til madlavning s�lgesrnsukker i f�lgende varianter:rnrn; st�dt melis (str�sukker)rn: et hvidt granulat af krystaller p� ca 1 millimeters st�rrelsern; flormelisrn: et hvidt pulver, fremstillet ved formaling af st�dt melisrn; farin (puddersukker)rn: et brunt granulat, ofte let fugtigt. Tidligere taget fra ved fremstilling af st�dt melis inden raffineringsprocessen var f�rdig; idag ofte fremstillet ved at blande f�rdigraffineret st�dt melis med melasse.rn; perlesukker (demerara)rn: et groft granulat, best�ende af klare krystaller p� ca 3 mm.rn; kandisrn: store, uregelm�ssige, brune til ravgyldne krystaller, ofte 2 til 3 cm. S�lges hovedsagelig i museumsbutikker, ofte p� en snor, idet kandis almindeligvis fremstilles ved gentagen dypning i en meget tyktflydende sukkermasse.

idet en almindelig fremstillingsmetode er ved gentagen dypning i en meget tyktflydende sukkermasse -> idet kandis almindeligvis fremstilles ved gentagen dypning i en meget tyktflydende sukkermasse


Sucrose

(Saccharose, almindeligt sukker) er et kulhydrat (disaccharid) sammensat af glucose og fructose. Ved hydrolyse kanrnsucrose adskilles i disse bestanddele, hvorved fremkommer en blanding kaldet invertsukker.

en:


Sukker, fremstilling af

Sukker har siden oldtiden v�ret fremstillet af saften fra sukkerr�r,rnmen siden Napoleonskrigene har man i Europa fremstillet sukker afrnsaften fra sukkerroer. I begge tilf�lde snittes og/eller knuses r�varen og saften presses ud, og reduceres ved indkogning indtil den begynder at krystallisere.rnrnFordi sukkerroer gror i jorden m� de vaskes som f�rste led i oparbejdningen,rnog udbyttet af saft for�ges ved udludning. Den udtrukne saft ben�vnes tyndsaftrnog indeholder 10-12 % sukker inden den renses med kalk og indkoges.rnrnDen koncentrerede saft med sit indhold af sukkerkrystaller centrifugeres, hvorved den adskilles i en flydende bestanddel kaldet sirup og et fast stof kaldet r�sukker.rnrnEn del af siruppen tappes fra og s�lges til husholdningsbrug. rnOfte s�lges en del ogs� til industrielle anvendelser hvor farven er af rnmindre betydning.rnrnResten indkoges igen og sendes tilbage til centrifugering, hvorved f�s en rnm�rkere fast masse kaldet farin (ogs� kaldet puddersukker eller brunt sukker).rnDet flydende restprodukt som kaldes melasse anvendes hovedsagelig som kreaturfoder, men ogs� som udgangspunkt for spiritusfabrikation (for eksempelrnvestindisk rom).rnrnR�sukkeret viderebehandles enten p� samme fabrik eller p� en andenrnfabrik, et sukkerraffinaderi, hvor det renses/bleges, blandt andetrnved vaskning, omkrystallisation og filtrering gennem aktivt kul og kiselgur for at ende somrnst�dt melis = normal hvid sukker, som det bruges til dagligt og somrntidligere kunne f�s i flere variationer m.h.t. farven afh�ngig afrnblandingsforholdet mellem sukkeret kommende fra de forskelligerncentrifugeringtrin af r�sukkermassen. Det lidt m�rkere sukker bruges rnofte til industrielle processer, hvor farven ikke spiller ind p� f�rdigvaren,rnmen det kan ogs� sendes tilbage i processen igen ligesom siruppen ogrndermed blive til mere hvidt sukker. S�ledes holdes spildet nede p� etrnminimum og sukker er derfor et meget meget rent stof, over 99,9% rentrnsucrose, hvoraf st�rstedelen af de 0,1% er vand..rnrnFlormelis er fintmalet hvidt sukker som benyttes til bl.a.rn"glasurdekorationer".rnrnHugget sukker er fremstillet af normalt sukker blot presset somrnterninger via en speciel proces, mens sukkeret stadig er lidt fugtigt.rnrnEfterh�nden som man blev bedre til at styre krystalliseringsprocessen irnsukkerkogerne og fik bedre centrifuger til at slynge melassen fra detrnsukkerkrystallerne, fik man basis for de i udseende finere sukkerarter.rnrnKandis er blot krystaller, der har f�et lov til at vokse sig store underrn"krystalleringsprocessen" og det var var hvad man kunne fremstille irn"sukkerets barndom", men eftersp�rgslen blev "h�ngende", derfor kan manrnstadig k�be kandis, men en moderne sukkerfabrik har ikke tid til at tage sigrnat et s�dant specielt produkt i dag.rnrnDer er kemisk ingen forskel p� r�rsukker eller sukkeroesukker, menrnder kan v�re smagsforskelle stammende fra selve fremstillingsprocessen.rnrnMan skelner mellem tre grader af raffinering:rn* brunt sukker indeholder stadig en del melasse, og har derfor en brun eller gylden farve og en sirupsagtig smagrn* bl�net sukker er renset til det kun er svagt gulligt, og derefter tilsat en lille smule ultramarin farve (bl�nelse, optisk hvidt) for at skjule det gullige sk�rrn* klart sukker er renset til det er helt farvel�st. Det er betydeligt dyrere end det almindelige bl�nede sukker.rnrnI 1999 blev der produceret 552.000 tons sukker i Danmark.

sukkeraffinaderi -> sukkerraffinaderi


Sukkerr�r

(Saccharum Officinarum), en tropisk gr�sart hvoraf sukker kan udvindes. Stammer formodentlig fra Polynesien, men har v�ret dyrket i Indien f�r 510 f.v.t. da den persiske kejser Darius under en invasion i Indien fandt "et siv som giver honning uden bier". Dyrkningen af sukkerr�r spredtes gennem Nordafrika til Spanien med den muslimske erobringskrig, og sukker hjemf�rtes til Nordeuropa med korstogene.rnrnColumbus plantede sukkerr�r i Caribien, hvor de trivedes og etablerede en st�rk �konomi.rnrnEfter Napoleonskrigenes fastlandssp�rring for en tid gjorde sukker til en mangelvare, udvikledes fremstillingen af roesukker, og idag udg�r roesukker ca 30% af verdens forbrug.rnrn----rn===Kilder===rn* http://www.sucrose.com/lhist.html

rn[[Christoffer Columbus|Columbus]]


Jimmy Carter

CarterrnrnJimmy Carter var Amerikansk pr�sident 1976-1980.rnrnJimmy Carter fik nobels fredspris i 2002.

en:


Sukkerroe

beetrnEn sukkerroe er en hvid, kegleformet rodfrugt, der s�rlig dyrkes p� de sydlige danske �er (Lolland og Falster).rnrnSukkerroer h�stes oktober/november ved en v�gt af ca 3 kg per styk for straks at f�res til sukkerfabrikkerne eller disses saftstationer til oparbejdning.

Wikified


Jerusalem

rnen:Jerusalem rneo:Jerusalemornnl:Jeruzalem rnpl:Jerozolima rnsv:Jerusalem rnrnJerusalem (Hebraisk: Yerushalayim; Arabisk: al-Quds) har historisk v�ret Pal�stinas hovedstad, men Israel g�r ogs� krav p� Jerusalem som hovedstad. Det pal�stinensiske selvstyre har for tiden sit hoveds�de i Jericho. Ingen andre lande anerkender Jerusalem som Israels hovedstad, s� alle udenlandske ambassader ligger i Tel Aviv.

Israels standpunkt


1984

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1979 1980 1981 1982 1983 - 1984 - 1985 1986 1987 1988 1989rnrn----rnrnF�dtrnrn*rnrnrnD�dsfaldrn*20. januar - Johnny Weissm�ller, amerikansk sv�mmer og skuespiller, mest kendt for sin rolle som Tarzan.rn*16. maj - Andy Kaufman, komiker.rn*26. juni - Michel Foucault, filosof.rn*12. oktober - Sir Anthony Berry, Britisk politiker, sammen med tre andre ofre for Brighton-bombningen.rn*20. oktober - Paul Dirac, fysiker.rn*21. oktober - Fran�ois Truffaut, fransk filminstrukt�r.rn*31. oktober - Indira Gandhi, indisk premierministerrnrnrnBegivenhederrn*10. januar Folketingsvalg i Danmark.rn*Apple Macintosh introduceres af Apple Computer i en Super Bowl reklame med billeder fra George Orwells bog, 1984.rn*30. juni - John Turner bliver Canadas 17. premiereminister.rn*17. september - Brian Mulroney bliver Canadas 18. premiereminsiter.rn*12. oktober - Brighton-bombningen.rn*november - Ronald Reagan besejrer Walter F. Mondale i det amerikanske pr�sidentvalg.rnrnrnSportrn*22. januar - Super Bowl XVIII Los Angeles Raiders (38) besejrer Washington Redskins (9).rn*Sommer OL afholdes i Los Angeles i Californien i USA.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Carlo Rubbia, Simon van der Meerrn*Kemi - Robert Bruce Merrifieldrn*Medicin - Niels K Jerne, Georges JF K�hler, C�sar Milsteinrn*Litteratur -Jaroslav Seifertrn*Fred - Biskop Desmond Mpilo Tuturn*�konomi - Richard StonernrnrnMusikrn*Den indflydelsesrige rap-gruppe, Ultramagnetic MCs, dannes i Bronx.rnrnrn----rnrn1984 er en bog af George Orwell, udgivet i 1949, med et meget dystert billede af hvordan livet vil v�re i fremtiden.

Indira Gandhi d�d


1960'erne

en:1960s es:1960s fr:Ann�es 1960 it:Anni 1960 nl:1960-70 no:1960-tallet pl:Lata 60-te XX wieku sv:1960-taletrn�rhundreder: 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne - 1960'erne - 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'ernernrn�r: 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969rn-----rnBegivenhederrnrn1960'erne blev et turbulent �rti over hele jorden. Mange af kendetegnene ved 1960'erne udsprang af demografiske forhold is�r det store babyboom og enden for de europ�iske koloniimperier.rn* Kolonismens oph�r; mange nye lande opn�r uafh�ngighed i Afrika og Asien.rn* Svinebugtaff�ren.rn* Menneskerettighedsbev�gelsen; slutningen p� raceadskillelse i Amerika.rn* Den cubanske missilkrise.rn* John F. Kennedy myrdes i 1963; hans bror Robert F. Kennedy myrdes i 1968.rn* Martin Luther King Jr. myrdes den 4. april 1968.rn* Hippie, stoffer & rock'n'roll indtager Woodstock-Festivalen i 1969.rn* Surrealisme.rn* Studenteruroligheder med efterf�lgende vold mellem studenter og politi og soldater i USA, Frankrig, Mexico, Tjekkoslovakiet samt en r�kke andre lande. rn* Babyboom-generationen vokser op.rn* Den f�rste udbredte brug af pr�vention ved hj�lp af p-pillen. Den seksuelle revolution.rn* Stigende religi�se forskelle i Vesten. Kristendommen formindskes og ateisme f�r en rolle. Time Magazine sp�rger: "Er Gud d�d?".rn* Vietnamkrigen og efterf�lgende protester f�rer til Kent State Universitet's skyderier i maj 1970.rn* Rock'n'roll udvikles og bliver meget popul�rt. Beatles afl�ser Elvis Presley.rn* Opr�r i Frankrig.rn* For�ret i Prag.rn* Sverige indf�rer h�jrek�rsel.rn* USA foretager bemandet m�nelanding. Satelitter revolutionerer global kommunikation.rn* 2001: A Space Odysseyrn* James Bond film bliver popul�re. rnrnrnVerdens lederern* Dwight D. Eisenhowerrn* John F. Kennedyrn* Lyndon JohnsonrnrnrnSportsidolerrn* rnrnrnKunstnerern* Julie Andrewsrn* Frankie Avalon and Annette Funicello rn* Brigitte Bardotrn* The Beach Boysrn* The Beatlesrn* The Byrdsrn* Sean Conneryrn* Tony Curtisrn* The Doorsrn* Bob Dylanrn* Cary Grantrn* Jimi Hendrixrn* Alfred Hitchcockrn* Dustin Hoffmanrn* Rock Hudsonrn* Janis Joplinrn* Jack Lemmonrn* Jerry Lewisrn* Gina Lollobrigidarn* Sophia Lorenrn* Dean Martinrn* Paul Newmanrn* Sidney Poitierrn* Peter Sellersrn* Frank Sinatrarn* Sonny and Cherrn* John Waynern* Raquel Welch

Skabelon


1985

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1980 1981 1982 1983 1984 - 1985 - 1986 1987 1988 1989 1990rnrn----rnrnF�dtrn*24. august - Galen Daniel Maly.rnrnrnD�dsfaldrn*11. februar - Heinz Eric Roemheld, komponist.rn*11. februar - Henry Hathaway skuespiller/instrukt�r.rn*11. februar - Ulysses Simpson Kay, komponist.rn*11. oktober - Orson Welles, filminstrukt�r.rn*12. august - Manfred Winkelhock, racerk�rer.rnrnrnBegivenhederrn*F�rste udgivelse af Steen og Stoffer forfattet af Bill Watterson.rn*GNU Manifesto skrives af Richard Stallman.rn*7. oktober - Passagerskibet Achille Lauro kapres af pal�stinensiske terrorister.rn*Hungersn�d i Etiopien. Live Aid fors�ger at rejse penge til n�dhj�lp.rnrnrnSportrn*20. januar - Super Bowl XIX San Francisco 49ers (38) besejrer Miami Dolphins (16).rn*11. februar - Wasim Akram opn�r 10 g�rde i sin 2 Test kricketkamp, men New Zealand vinder stadig.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Klaus von Klitzingrn*Kemi - Herbert A Hauptman, Jerome Karlern*Medicin - Michael S Brown, Joseph L Goldsteinrn*Litteratur - Claude Simonrn*Fred - Fysikere til forhindring af atomkrigrn*�konomi - Franco Modigliani


1986

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1981 1982 1983 1984 1985 - 1986 - 1987 1988 1989 1990 1991rnrn----rnrnF�dtrn*rnrnrnD�dsfaldrn*28. januar - bes�tningen p� rumf�rgen Challenger: Francis R. Scobee, Michael J. Smith, Judy Resnick, Ellison Onizuka, Ronald McNair, Greg Jarvis, Christa McAuliffe.rn*11. februar - Frank Herbert, science fiction forfatter.rn*28. februar - Olof Palme, Sveriges statsminister.rn*14. juni - Jorge Luis Borges, argentinsk forfatter.rn*20. august - Milton Acorn, canadisk poet, forfatter og skuespilsforfatter.rn*31. august - Henry Moore, skulpt�r.rn*28. december - Andrei Tarkovsky, russisk filminstrukt�r.rnrnrnBegivenhederrn*1. januar - Spanien og Portugal bliver medlemmer af EU.rn*28. januar - rumf�rgen Challenger eksploderer under opsendelse.rn*28. februar - den svenske statsminister Olof Palme uds�ttes for et skudattentat p� vej hjem fra biografen og d�r efterf�lgende. Eneste vidne er hans kone.rn*11. februar - menneskerettighedsaktivist Anatoly Scharansky forlader Sovjetunionen efter sin l�sladelse.rn*26. april - Tjernobyl eksploderer og udl�ser radioaktiv forurening over store omr�der af Sovjetunionen og det �vrige nordlige Europa.rnrnrnSportrn*26. januar - Super Bowl XX Chicago Bears (46) besejrer New England Patriots (10). rn* Argentina vinder VM i fodbold i Mexico.rn*Commonwealth legene afholdes i Edinburgh i Skotland.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Ernst Ruska, Gerd Binnig, Heinrich Rohrerrn*Kemi - Dudley R Herschbach, Yuan T Lee, John C Polanyirn*Medicin - Stanley Cohen, Rita Levi-Montalcinirn*Litteratur - Wole Soyinkarn*Fred - Elie Wiesel rn*�konomi - James Buchanan Jr


Stockholm

staden" (Gamle byn)


Geografi

de:Geographie en:Geography eo:Geografio es:Geograf�a fr:G�ographienl:GeografiernGeografi er studiet af overfladen af jorden. Ordet stammer fra de gr�ske ord he ge ("jorden") og graphein ("at skrive").rnrnGeografi er meget mere end kartografi, studiet af landkort. Ikke alene unders�ger man hvad der er hvor p� jorden, men ogs� hvorfor det ikke er et andet sted. Dette bliver studeret b�de under naturlige forhold og under menneskelig p�virkning. Konsekvenserne af disse forskelle bliver ogs� studeret.rnrn== Metoder ==rnrnDe rumlige sammenh�nge er meget vigtige i geografien, og man bruger landkort som et meget vigtigt v�rkt�j. Geografer bruger fire besl�gtede fremgangsm�der:rn* Systematisk - Gruppere geografisk viden ind i kategorier der kan udforskes globalt.rn* Regionalt - Unders�ger systematiske sammenh�nge mellem kategorier for en bestemt region p� planeten.rn* Beskrivende - Specificere simpelthen lokaliseringen af bestemte ting og befolkninger.rn* Analytisk - Sp�rger hvorfor befinder bestemte ting og befolkninger sig i et bestemt geografisk omr�de.rnrn== Fysisk geografi ==rnrnDenne gren af geografi fokuserer p� de naturligt forekommende ting p� jorden, og g�r brug af biologi til at forst� m�nstre i dyre- og planteliv, og matematik og fysik for at forst� jordens bev�gelse i sammenh�ng med andre objekter i verdensrummet. Det d�kker ogs� landkort og navigation, og inkluderer �kologisk geografi.rnrnatmosf�re - halv� - by - kontinent - �rken - bugt - � - s� - lagune - bjergk�de - hav - slette - flod - � - dal - �kologi - klima - jord - meteorologirnrn== Menneskelig geografi ==rnrnDen menneskelige eller politisk/kulturelle gren af geografi fokuserer p� de sociale sammenh�nge, de ikke-fysiske aspekter af hvordan verden h�nger sammen. Det unders�ges hvordan mennesker tilpasser sig til landet og til andre mennesker, og de �ndringer det giver i verden. Det kan indeles i disse brede kategorier: �konomisk geografi, politisk geografi, social geografi, �kologisk geografi, kartografi and milit�r geografi.rnrnVerdens lande - land - nation - stat - union - provins - amt - kommune - by - forstadrnrn== Historisk geografi ==rnrnDenne gren af geografi fors�ger at bestemme hvordan fysiske og kulturelle ting p� planeten opstod.rnrn== Byplanl�gning og regional planl�gning ==rnrnByplanl�gning bruger den geografiske videnskab til at hj�lpe med at bestemme hvordan man skal udvikle (eller ikke udvikle) et landomr�de for at m�de nogle bestemte form�l, s�som sikkerhed, sk�nhed, �konomiske muligheder, bevarelse af bygninger og naturomr�der o.s.v. Planl�gningen af by- og landomr�der kan ses som anvendt geografi selvom det ogs� tr�kker p� viden fra for eksempel kunst og historie.rnrn----rnSe ogs� geografiens historie.


S�slaget ved Jylland

of JutlandrnHistorie -- Milit�r historie -- Krigsslag liste -- 1. VerdenskrigrnrnS�slaget ved Jylland, ogs� kendt som S�slaget om Skagerrak, foregik i dagene 31. maj og 1. juni 1916. Slaget var det f�rste og eneste totale slagskib-s�slag under 1. Verdenskrig mellem den tyske fl�de og den britiske fl�de. Efter s�slagets afslutning h�vdede begge sider at have opn�et sejr.rnrnGenerel maritim krigstaktik i 1916rnDen generelle taktik var p� den tid at lade fl�den sejle i parallelle kolonner p� linje, hvorved risikoen for torpedoer blev minimeret. Under selve slaget f�rtes kolonnerne ud i en lige linje, tv�rs for den fjendtlige fl�de, hvorved det maksimale antal kanoner kunne affyres mod fjenden, der alene ville kunne anvende sine frontkanoner. Begge sider ville ofte fors�ge denne taktik, hvorved den sj�ldent lykkedes. Resultatet var ofte en kraftig udveksling af ild mellem to fl�der p� nogenlunde samme parallelle kurs.rnrnTysk taktik for s�slaget ved JyllandrnI 1916 havde nederlaget ved Verdun og den stigende effektive �konomiske blokade f�rt til, at den tyske regering fors�gte at standse (eller i det mindste sv�kke) den maritime kontrol udf�rt af det engelske fl�de. Det tyske h�b var at stationere et stort antal ub�de uden for den britiske fl�des baser og derefter lure den ud. Den tyske slagkrydser under admiral Hipper skulle forlade Wilhelmshaven og dermed forh�bentlig lokke den britiske slagkrydser under admiral David Beatty ud. Efter en udmattelseskrig med de tyske ub�de ville briterne herefter blive lokket mod deres destruktion af Admiral Hipper, som ville f�re den engelske fl�de mod de tyske panserskibe under viceadmiral Reinhard Scheer. rnrnBritisk taktik for s�slaget ved JyllandrnBriterne kendte til de tyske planer gennem radioaflytninger, og en fl�de af 24 panserskibe og tre slagkrydsere forlod Scapa Flow under Admiral John Jellicoe f�r Admiral Hipper forlod Jade den 30. maj. Jellicoes plan var at m�des med Beattys styrker, som sejlede med en styrke p� fire panserskibe og seks slagkrydsere i Skagerrak 145 kilometer vest for Jylland. F�lles skulle de herefter vente p� tyskerne.rnrnStyrkernernTyskerne ville for alt i verden undg� en direkte kamp med den engelske fl�de. Dennes overv�gt var massiv - 33 panserskibe, mod tyskernes 18. Under selve slaget var Jellicoes styrke p� 28 panserskibe og ni slagkrydsere, mens Scheer havde 16 panserskibe og fem slagkrydsere. Den britiske fl�de havde endvidere ogs� overv�gt i de mindre fart�jer. V�gtm�ssigt kunne briterne stille med 732.728 kg mod 295.896 kg. Den britiske overlegenhed blev modv�gtet af enkelte tekniske faktorer. De tyske kanoner var mere pr�cise, de tyske skibe havde tykkere bekl�dning mod torpedoangreb og deres konstruktion indebar at d�rene bedre kunne holde vand ude. Tyskernes gennembrydende granater var endvidere ogs� mere effektive end de britiske granater. Af vital betydning var ogs�, at de britiske skibe blev drevet af et ustabilt drivmiddel, og at deres ammunitionsdepoter ikke var godt beskyttet. Endelig havde briterne utrolig d�rlig kommunikation mellem de enkelte skibe.rnrnSlagetrnDe tyske ub�de viste sig at v�re totalt ineffektive. De s�nkede ikke et eneste skib, og gav ingen v�sentlige informationer som spejdere. Jellicoes fl�de fortsatte til sit m�de uskadt, men med forkerte efterretninger om tyskernes position. Fl�dens efterretningstjeneste havde viderebragt en information om, at tyskerne var ni timer senere p� den, end de rent faktisk viste sig at v�re.rnrnKlokken 14.20 den 31. maj rapporterede spejdere fra Beattys styrke fjendlige fart�jer til syd-�st. Beatty satte sin fl�de i bev�gelse for at afsk�re disse skibe fra deres base. Klokken 15.30 s� han Hippers krydsere i bev�gelse mod nord-vest. Hipper drejede �jeblikkelig for at f�re Beatty mod Scheer. Klokken 15.45 da begge fl�der var cirka parallelle med en afstand p� cirka 13,7 km begyndte Hipper og Beatty at udveksle ild. Klokken cirka 16.05 eksploderede Indefatigable (to overlevende) og klokken 16.25 eksploderede Queen Mary (tyve overlevende). Beatty udtalte "Det ser ud til, at der er noget galt med vores forpulede skibe i dag". Klokken cirka 16.30 meldte en spejder fra Beattys styrker at have set Scheers 16 panserskibe. Beatty besluttede at lede sine skibe mod nord for at f�re de tyske skibe mod Jellicoe. Hermed br�d han kontakten med tyskerne cirka klokken 16.45, og starten p� s�slaget sluttede hermed. Denne fase betegnes jagten mod syd. Bem�rkelsesv�rdigt sendte Beatty ingen beskeder til Jellicoe mellem 16.40 og 18.10 og den besked som Jellicoe endelig modtog indikerede at hele den tyske fl�de var aktiv. Beatty's omrokering mod nord mod Jellicoe bliver kaldt jagten mod nord.rnrnJellicoe stod nu over for v�sentlige beslutninger, med et h�jt estimat p� antallet af fjendtlige fart�jer, var det n�dvendigt at vide pr�cist hvor de tyske tropper befandt sig, s� han kunne f�re sin fl�de fra kolonnekortegen over til en lige linje p� det rigtige tidspunkt. Jerricoe havde valget at dreje ud mod enten vest eller �st, men uanset valget skulle det udf�res f�r tyskerne ankom. En for tidlig deployering kunne dog indeb�re tabet af en afg�rende tr�fning. Deployering mod vest ville bringe hans fl�de t�ttere mod Scheer, hvilket var v�sentligt da skumringen var p� vej. Denne man�vre ville dog kunne opdages af Scheer. Deployering mod �st ville f�re styrken v�k fra Scheer, men ville �ge chancen for at m�de Scheers fl�de i 'T'et og samtidig ville Jellicoes fl�de have fordelen af silhouet p� Scheers styrker i vest. Deployeringen ville tage tyve uomst�delige minutter og de to fl�der var i h�j fart p� vej mod hinanden. Jellicoe beordrede deployering mod �st klokken 18.10.rnrnScheer s� den britiske fl�de cirka klokken 18.30. Den befandt sig foran ham p� tv�rs i en lige linje. Efter en kort skudveksling (hvorunder Invincible under admiral Hood blev s�nket med kun seks overlevende), beordrede Scheer klokken 18.33 sin fl�de til at foretage en 180 graders drejning og flygte. Under en sky af r�g og dis lykkedes det Scheers styrker at undg� sammenst�d med de britiske styrker. Jellicoe fortsatte mod syd, og Scheers krumspring f�rte ham i sammenst�d med briterne igen klokken 19.15. Scheer drejede fra og flygtede under beskyttelsen af trodsige torpedoer fra sine slagkrydsere og m�rkets fald. Efterh�nden som s�slaget gik over i natlige sammenst�d mellem destroyere, g�ttede Jellicoe forkert. Han styrede mod syd i forventning om at Scheer ville sejle mod Ems. Et kort slag med tyske styrker klokken 20.20 var det sidste m�de mellem hovedstyrkerne. Jellicoes spejdere opdagede ikke kursen for de tyske hovedstyrker mod nord-vest og Horns rev. I den tidlige morgen var Scheer's styrker ude af farezonen og da Jellicoe endelig fik efterretninger om dette klokken 4.15, var der ikke andre muligheder end at vende tilbage til basen.rnrnGennemgang af tabrnBriterne mistede fjorten skibe p� ialt 111.000 tons og 6.784 m�nd. Tyskerne mistede elleve skibe p� ialt 62.000 tons og 3.058 m�nd. Men med hensyn til skibe som kunne k�mpe da dagen var slut havde briterne 24 panserskibe og slagkrydsere. Tyskerne havde alene 10. Hermed havde briterne stadig overtaget til s�s. For briterne kunne s�slaget ses som et taktisk tab, men en strategisk gevinst. Tyskerne forlad kampscenen, briterne blev og var klar igen den f�lgende dag.rnrnDesignet og den d�rlige brug af slagkrydsere var de v�sentligste faktorer i briternes v�sentlige tabstal. S�slaget ses ofte som en demonstration p� den britiske fl�des underlegne teknologi i forhold til den tyske fl�de. Efterf�lgende blev forsigtigheden, udvist af Jellicoe, ogs� n�vnt som en �rsag til tabstallet, men det skal bem�rkes, at Scheer ikke s�gte en direkte kamp og med to fl�der i samme hastighed, er det sv�rt at bek�mpe en fjende der undg�r kamp. P� den anden side var Scheer m�ske heldig p� kampdagen, og Jellicoe var uheldig med at s�slaget begyndte sent p� dagen. Tyskerne stod ikke til s�s mere i denne krig.rnrnTabrnrnBritiskernSlagskibernIndefatigablernQueen MaryrnInvinciblernDestroyerernSharkrnSparrowhawkrnTipperaryrnTurbulentrnArdentrnFortunernNomadrnNestorrnrnTyskernSlagskibernLutzowrnPanserskibernPommernrnKrydserernFrauenlobrnElbingrnRostockrnWiesbadenrnDestroyerernV-48rnS-35rnV-27rnV-4rnV-29rnrn== Eksterne henvisninger == rnThe Battle of Jutland

lidt edit


Milit�r historie

historyrnHistorie -- Milit�r historiernrnMilit�r historie er en registrering (i skrift eller p� anden m�de) af begivenheder i den menneskelige historie som falder indenfor kategorien "konflikt". Dette d�kker over en uoverenstemmelse mellem to stammer til en verdenskrig.rnrn==Se ogs�==rnrn* Krigsslag listern* V�benlistern* V�benrn* Imperialismern* Kolonialismern* Krigrn* Historie

[[en:Military history]]


Krigsslag liste

of battlespl:S%B3ynne_bitwyrnrnKrigsslag listen viser en kronologisk oversigt over slag i den milit�re historie.rnrn*1275 Slaget ved Hovarn*1346 Slaget ved Crecyrn*1471 Slaget ved Brunkebjergrn*1535 Slaget ved �ksnebjergrn*1644 Slaget p� Kolberger Heidern*1676 Slaget om R�genrn*1676 Slaget ved Lundrn*1710 Slaget ved Helsingborgrn*1801 Slaget p� K�benhavns Redrn*1805 Slaget ved Austerlitzrn*1811 Xhosa-krig 4rn*1815 Slaget ved Waterloorn*1848 Tre�rskrigenrn*1850 Slaget p� Isted Hedern*1916 S�slaget ved Jyllandrn*1941 Slaget om Pearl Harborrn*1982 Falklandskrigenrn*2003 Golfkrigen 2003

Crecy 1346


Systema naturae

tree fr:Syst%E9matique nl:Classificatie en Evolutie sv:Systema naturaernLinn��s Systematik af Organismer: / Dom�ne / Rige / R�kke / Underr�kke / Overklasse / Klasse / Underklasse / Kohort / Overorden / orden / Underorden / Overfamilie / Familie / Underfamilie / Tribus / Sl�gt / Undersl�gt / Art / Underartrn/Varitet/(Provinens)/form/Cultivarrn----rnSeksualsystemet, systema naturae, er en systematisk metode til at opdele alle levende v�sener. Det blev f�rst udformet af svenskeren Carl von Linn� til beskrivelse af planter, men er siden blevet udvidet til ogs� at omfatte dyr. Systemet har haft samme grundl�ggende betydning for biologien som Det periodiske system har haft for kemien. Systemet er l�bende blevet udvidet siden, og nedenst�ende oversigt indeholder udover de oprindelige kategorier Dom�ne, Rige, R�kke, Klasse, orden, Familie, Sl�gt, Art ogs� de senere oprettede kategorier.rnGrundlaget for opdelingen er, at enhver organisme tilh�rer en art. Arter der ligner hinanden tilh�rer en sl�gt, der igen samles i en h�jere kategori.rnrn*Dom�ne: rn*Rige: Dyreriget, Planteriget, Svamperigetrn*R�kke: rn*Underr�kke:rnrn*Overklasse:rn*Klasse: pattedyrrn*Underklasse:rn*Kohort:rn*Overorden:rn*Orden: rovdyrrn*Underorden:rn*Overfamilie:rn*Familie: kattefamilien, hundefamilienrn*Underfamilie:rn*Tribus:rn*Sl�gt): Felis (sm� katte), Panthera(store katte)rn*Undersl�gt:rn*Art: tamkat (Felis catus), l�ve (Panthera leo)rn*Underart: Indisk l�ve (Panthera leo persica). Underart kaldes ogs� lokalform, dog ikke race (se dette ord).rn*Varitetrn*Provinensrn*formrn*CultivarrnEt navn p� en art som vitsippaen er sammensat af sl�gtnavnet (Anemone) og et artepitet (nemorosa); ofta bifogas dessutom en s.k. auktorsbeteckning som angiver hvem som har publiceret navnet (Linn�), s�ledes Anemone nemorosa L.rnrnSe ogs� scala naturae for Aristoteles klassifikationssystem.rnrnEn glimrende forklaring p� den zoologiske taksonomi findes p� http://hjem.get2net.dk/lars_skipper/kla_inddeling.htm

tilf�jet link


Niels Henrik David Bohr

Bohrfr:Niels Bohrnl:Niels Bohrde:Niels BohrrnrnNiels Henrik David Bohr (1885-1962), dansk fysiker som har bidraget afg�rende til forst�elsen af atomets struktur og udviklingen af kvantemekanikken. Niels Bohr modtog Nobelprisen i fysik i 1922.rnrn===Biografi===rnBohr blev f�dt d. 7. oktober 1885 i K�benhavn. For�ldrene var Christian Bohr og Ellen Adler. Han d�de samme sted d. 18. november 1962.rnrnBohr blev uddannet fra K�benhavns Universitet i 1911, hvorefter han tog til Manchester i England og forskede hos Ernest Rutherford. I 1913 publiserede han en beskrivelse af atomets struktur. Denne beskrivelse er senere blevet kendt som Bohr modellen. Bohr blev i 1916 udpeget til professor p� K�benhavns universitet og til leder af det nyoprettede Institut for teoretisk fysik.rnrn==Eksterne adresser==rn*The Niels Bohr Institute, Historyrn*Google: Bohr,_Nielsrn*American Institute of Physics: Resources of the Niels Bohr Library


Kvantemekanik

mechanicses:Mec�nica cu�nticarnKvantemekanik (el. kvantefysik) er en gren af fysikken som besk�ftiger sig med stofs egenskaber p� lille skala.rnrn===Historie===rnrnI �r 1900 foreslog Max Planck at energi kan v�re kvantiseret. Denne ide opstod i et fors�g p� at beskrive den observerede frekvensfordeling af energi udsendt fra et sort legeme. Einstein forklarede i 1905 den fotoelektriske effekt ved p� tilsvarende vis at postulere at lysets energi er kvantiseret. I 1913 forklarede den danske fysiker Niels Bohr brintatomets spektrallinjer ved at antage kvantiserede energitilstande. Endeligt i 1924 fremf�rte Louis de Broglie sin teori for stoffets b�lgenatur.rnrnTrods deres succes var disse teorier rent f�nomenologiske: der var intet fundamentalt argument for kvantisering. Disse teorier kaldes overordnet for den gamle kvantemekanik.rnrnDen moderne kvantemekanik opstod i 1925 hvor Heisenberg udviklede matrix beskrivelsen, og hvor Schr�dinger udviklede b�lgebeskrivelsen og opstillede Schr�dinger ligningen. Schr�dinger viste efterf�lgende at de to tilgange er �kvivalente.rnrnWerner Heisenberg postulerede ubestemthedsprincippet i 1927. Kvantemekanikken udvikler sig til det der kendes som "K�benhavnerfortolkningen". I 1927 bliver kvantemekanikken ogs� forenet med den specielle relativitetsteori gennem Paul Dirac's arbejde. Paul Dirac udviklede ligeledes brugen af operatorteori i kvantemekanikken - specielt den indflydelsesrige bra-ket notation. I 1932 formulerede John von Neumann en streng matematisk basis for kvantemekanik formuleret som operatorteori.rnrnI 1940'erne blev kvanteelektrodynamikken udviklet at Richard Feynman, Freeman J. Dyson, Julian Schwinger og Shin-Ichiro Tomonaga.rnrnHugh Everett III formulerede mange-verden fortolkningen i 1956.rnrnKvantekromodynamikken tager sin begyndelse i de tidlige 1960ere. Teorien som vi kender den i dag blev formuleret af Polizter, Gross og Wilzcek i 1975. P� bagrund af pionerarbejde af Schwinger, Higgs, Goldstone og andre blev det uafh�ngigt p�vist af Glashow, Weinberg og Salam at den svage kernekraft og kvanteelektrodynamik kunne forenes i enkel elektrosvag kraft.rnrnrn==Eksterne adresser med dansk indhold==rn*L�rdag 15. februar 2003, Det rene science fiction Citat: "...Det er ikke stof, vi fors�ger at flytte. Det, vi flytter, er kvante informationen om stof....Forst�r du det ikke, k�re l�ser, s� fortvivl ikke. Kvantefysikkens far, vor egen Niels Bohr, sagde engang, at hvis man ikke kan blive svimmel ved at t�nke over perspektiverne i kvantefysikken, s� har man ikke forst�et noget som helst...."rn*"Kvanteteleportation - Science fiction dr�mmen, om at "beame" genstande fra sted til sted, er nu virkelighed - i det mindste for lyspartikler", Anton Zeilingerrn*27. september 2001 Dansk gennembrud i kvanteforskning Citat: "...Kvantekommunikation og teleportation er rykket et skridt n�rmere...Ph.d.-studerende Brian Julsgaard, forskningsadjunkt Alexander Kozhekin og professor Eugene Polzik har demonstreret det s�kaldte "entanglement" af to objekter, som hver is�r best�r af omkring en trillion atomer....Dermed kan et objekts tilstand transporteres fra et sted til et andet - teleportation er en realitet, men endnu kun i lille m�lestok ..."rn*1957 Everett paper p� danskrn*Serge A. Winitzki 1993: Bem�rkninger til Mange-Verdener Tolkningenrnrnrn==Eksterne adresser==rn*Google: Quantum Mechanicsrn*Google: Quantum Mechanics: Peoplern*The Quantum World, EPR:- Spooky Connections (entanglement) Citat: "...Quantum theory upset Einstein because it gave him nothing better to grapple with than frustrating probabilities. In 1936, he got together with Boris Podolsky and Nathan Rosen to create the "EPR paradox". It's ironic that the spooky EPR connection has now been used in the lab to teleport photons, because the original reason for inventing the EPR paradox was to show that one of the implications of quantum theory was so unacceptable that it must be wrong or incomplete in some respect...."rn*December 10, 1997 Science fact: Scientists achieve 'Star Trek'-like feat Citat: "... If the notion of entanglement leaves your head spinning, don't feel bad. Zeilinger said he doesn't understand how it works either. "And you can quote me on that," he said. . Prof. Anton Zeilinger ..."rn*Quantum mechanicsrn*UniSci, 26-Nov-2001 Holograms Based On 'Spooky Action At A Distance' Citat: "...It's the interference of the possible paths that encodes the holographic image of the hidden object, which is very spooky indeed. ..."rn*IBM research: Quantum Teleportationrn*Web archive mirror: New Scientist, 28 June 1997: "Light's spooky connections set distance record"rn*Google: Quantum Mechanics Interpretationsrn*The Everett Interpretation: many worlds FAQ


Isbj�rn

bear sv:Isbj�rnnl:IJsbeerrnde: Eisb�rrneo:Blanka (polusa) ursornrnIsbj�rnen er en stor gullighvid bj�rn med pjusket pels, som kan blive cirka 2,8 meter lang og veje op til 500 kilogram. Isbj�rnen lever af s�ler, fisk, sneharer, polarr�ve, lemminger og s�fugle. Som fangstmetode bruger den sine store kl�er. Isbj�rnen har endvidere en fantastisk lugtesans. Isbj�rnen er st�rre og l�ngere end de �vrige bj�rne, med l�ngere hals og smallere hoved.rnrnrnBillede:Isbj�rn thumpnail.jpgrnrnBillede fra isbj�rn i K�benhavns zoologiske have stort billedernrnIsbj�rnen er k�nsmoden efter 3-4 �r og parringstiden er marts-maj. Den parrer sig kun hver 3. �r, og er i den periode dr�gtig i 7-8 m�neder og f�der som regel 2 unger. Dr�gtige hunner tilbringer vinteren i selvgravede snehuler. Ungerne er meget sm� ved f�dslen og blinde de f�rste 28-30 dage. Ungerne dier 1-2 �r, og klarer sig selv efter 2-3 �r. rnrnIsbj�rnen lever mest alene, men er aktiv b�de om dagen og om natten. Isbj�rnen er en god sv�mmer, men kan ogs� bev�ge sig hurtigt til fods. Isbj�rnen kan opn� en hastighed p� 55 kilometer i timen.rnrnIsbj�rnen har cirkumpolar udbredelse, mere specifikt har den udbredelsesomr�de langs kysterne i det arktiske omr�de. Inden for dens udbredelsesomr�de forekommer flere, mere eller mindre adskilte underbestande. I Gr�nland er isbj�rnen forekommende i b�de �st- og Vestgr�nland. P� Vestkysten forekommer isbj�rnene is�r i de omr�der, hvor drivisen l�gger sig t�t op ad kysten, det vil sige nord for og omkring Sisimiut. I Sydvestgr�nland forekommer der imidlertid ogs� isbj�rne, der bringes til omr�det med drivisen fra �stgr�nland. Isbj�rnene forekommer langs hele �stgr�nlands kyststr�kning. I store dele af �ret findes isbj�rnen ogs� p� drivisen mellem henholdvis Vestgr�nland og �stlige Canada, og �stgr�nland og Svalbard.rnrnIsbj�rnens stamtavle er ikke helt fastl�st, men den menes at have en 200.000 �rs historie, og oprindelig nedstamme fra den brune bj�rn. Isbj�rne og brune bj�rne kan f� f�dedygtigt afkom.rnrnStudier af indhold af milj�fremmede, menneskeskabte stoffer - de s�kaldte POP�er (persistent organic pollutants, for eksempel PCB og DDT) - har afsl�ret meget h�je niveauer i �stgr�nlandske isbj�rne. Koncentrationerne af POP i bj�rne skudt p� �stkysten er af samme st�rrelsesorden som koncentrationer fundet i isbj�rne ved Svalbard. P� Svalbard er der frygt for, at POP-niveauerne er s� h�je, at isbj�rnenes reproduktionsevne og k�nsorganer er skadet, og at deres immunsystemer er p�virket. Isbj�rnen jages, og der skydes cirka 100 isbj�rne om �ret. Disse to faktorer har sammen med den globale opvarmning, som har bevirket at isomr�derne er blevet mindre, gjort at isbj�rnen er et truet dyr.rnrnI Danmark kan der ses isbj�rne i K�benhavns zoologiske have og i Aalborg zoologiske have.rnrn* Latinsk navn: Ursus maritimus.rn* Klasse: Mammalia (Pattedyr).rn* Orden: Carnivora.rn* Familie: Ursidae (Bj�rnefamilen).rn* Alder: 25-30 �r. (I fangenskab "London zoo" er en isbj�rn blevet 41 �r). rn* V�gt: 300-500 kilogram.rn* L�ngde: 160-280 centimeter.rn* H�jde: 120-140 centimeter.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* Focusrn* http://www.dyrebrevkassen.dk/rn* http://www.natur.gl/rn* Zoologisk have K�benhavn


Sachsen-Anhalt

delstat i Tyskland. Hovedstad i delstaten er Magdeburg.rnrnAreal: 20.447 km2rnBefolkning: cirka 2.965.000 (1990)rnrn----rn===Henvisninger===rnSachsen-Anhalt online: http://www.sachsen-anhalt.de/

kvadratkilometer -> km2


Psykologi

Lignende emner.

DK5 link


R�mer

R�mer, projekteret dansk satellit hvis form�l var at unders�ge stjerners alder, temperatur, fysiske forhold og kemiske sammens�tning. R�mer skulle have v�ret sendt op med en russiske Soyuz-Fregat raket i 2006. Projektet strandede imidlertid i november 2002 p� manglende politisk opbakning. R�mer er opkaldt efter den danske naturvidenskabsmand Ole R�mer.rnrn----rn===Kilder===rn* Mange oplysninger p� [www.rummet.dk]rn* Mathiessen, P., R�mer er faldet til jorden, [Ingen�ren net, 27. november (2002)]


Klasse (biologi)

(biology) sv:KlassrnLinn��s Systematik af Organismer: / Dom�ne / Rige / R�kke / Underr�kke / Overklasse / Klasse / Underklasse / Kohort / Overorden / orden / Underorden / Overfamilie / Familie / Underfamilie / Tribus / Sl�gt / Undersl�gt / Art / Underartrn/Varitet/(Provinens)/form/Cultivarrn----rnKlasse er i biologien en systematisk enhed, hvor flere klasser udg�r en R�kke og hvor en klasse best�r af flere ordener.


R�kke (biologi)

(biology)rnLinn��s Systematik af Organismer: / Dom�ne / Rige / R�kke / Underr�kke / Overklasse / Klasse / Underklasse / Kohort / Overorden / orden / Underorden / Overfamilie / Familie / Underfamilie / Tribus / Sl�gt / Undersl�gt / Art / Underartrn/Varitet/(Provinens)/form/Cultivarrn----rnR�kke er i biologien en enhed omfattende en eller flere klasser.rnrnI nedenst�ende tabel er vist en oversigt over dyrer�kkerne.rnrnrnrnLatinrnDansk navnrnAntal arter i verdenrnrnAntal arter i DanmarkrnrnAnnelidarnLedormern15.000rnUkendtrnrnArthropodarnLeddyrrnrn950.000rnUkendtrnrnBrachiopodarnArmf�dderrn35rn1rnrnChaetognatharnPilormernrn100rn2rnrnChordatarnRygstrengsdyrrn55.456rnUkendtrnrnCnidariarnRibbegoplerrnrn100rn3rnrnCnidariarnPolypdyrrn9.000rn185rnrnCycliophorarnRingb�rerernrn2rn1rnrnEchinodermatarnPighudern7.000rn100rnrnEctoprocta rnMosdyrrnrn4.500rn160rnrnEntoproctarnUkendtrn150rn24rnrnEchiurarnTungeormernrn135rn3rnrnGnathiferarnHjuldyrrn2580rn1100rnrnGastrotricharnUkendtrnrn450rnUkendtrnrnHemichordatarnUkendtrn85rn2rnrnKinorhyncharnMudderdragerernrn150rnf�rnrnLoriciferarnKorsetdyrrn126rnUkendtrnrnMolluscarnBl�ddyrrnrn50000rn516rnrnNemertearnNemertinerrn900rn27rnrnNematodarnRundormernrn12000rnUkendtrnrnNematomorpharnH�rormern230rn4rnrnOnychophorarnFl�jlsdyrrnrn80rnIkke i DanmarkrnrnPoriferarnSpongierrn9000rn30-40 rnrnPlatyhelminthesrnFladormernrn20000rnUkendtrnrnPentastomidarnUkendtrn95rnIkke i Danmark rnrnPriapularnP�lseormern15rn2rnrnPhoronidarnUkendtrn15rn3rnrnSipuncularnStjerneormernrn250rn10rnrnTardigradarnBj�rnedyrrn400rn16rn rnrnrnAntallet af arter varierer kraftigt alt efter hvilken kilde der har foretaget opg�relse. Ovenst�ende talopg�relser skal derfor alene tages som vejledende inden for dyrer�kken.rnrnTabellen er sorteret efter dyrer�kkens latinske navn.


Borgerkrig

Warde:B�rgerkriegrnKrig som foreg�r internt i et land og blandt landets egne indbyggere.rnrn== Kendte borgerkrige ==rn* Den Nordamerikanske Borgerkrig - 1861 - 1865rn* Den Spanske Borgerkrig - 17. juli 1936 - marts 1939

[[en:Civil War]][[de:B�rgerkrieg]]


Krig

Erkl�rede, fjendtlige handlinger mellem to eller flere lande.rnrnSe Krigsslag listen for en kronologisk oversigt over slag i den milit�re historie.

Krigsslag liste


Nobelprisen i litteratur

f�r Literaturrnen:Nobel Prize in Literaturerneo:Premio_Nobel_de_Literaturornes:Premio_Nobel/Literaturarnfr:Prix_Nobel_de_Litt�raturernnl:Nobelprijs_voor_de_Literatuurrnpl:Nagroda Nobla z literaturyrnrnVindere af nobelprisen i litteratur.rnrn1901 : Sully Prudhommern1902 : Theodor Mommsenrn1903 : Bj�rnstjerne Martinus Bj�rnsonrn1904 : Fr�d�ric Mistral, Jos� Echegaray Y Eizaguirrern1905 : Henryk Sienkiewiczrn1906 : Giosu� Carduccirn1907 : Rudyard Kiplingrn1908 : Rudolf Christoph Euckenrn1909 : Selma Lagerl�frn1910 : Paul Johann Ludwig Heysern1911 : Count Maurice (Mooris) Polidore Marie Bernhard Maeterlinckrn1912 : Gerhart Johann Robert Hauptmannrn1913 : Rabindranath Tagorern1915 : Romain Rollandrn1916 : Carl Gustaf Verner von Heidenstamrn1917 : Karl Adolph Gjellerup, Henrik Pontoppidanrn1919 : Carl Friedrich Georg Spittelerrn1920 : Knut Pedersen Hamsunrn1921 : Anatole Francern1922 : Jacinto Benaventern1923 : William Butler Yeatsrn1924 : Wladyslaw Stanislaw Reymontrn1925 : George Bernard Shawrn1926 : Grazia Deleddarn1927 : Henri Bergsonrn1928 : Sigrid Undsetrn1929 : Thomas Mannrn1930 : Sinclair Lewisrn1931 : Erik Axel Karlfeldtrn1932 : John Galsworthyrn1933 : Ivan Alekseyevich Buninrn1934 : Luigi Pirandellorn1936 : Eugene Gladstone O'Neillrn1937 : Roger Martin du Gardrn1938 : Pearl Buckrn1939 : Frans Eemil Sillanp��rn1944 : Johannes V. Jensenrn1945 : Gabriela Mistralrn1946 : Hermann Hessern1947 : Andr� Paul Guillaume Gidern1948 : Thomas Stearns Eliotrn1949 : William Faulknerrn1950 : Earl (Bertrand Arthur William) Russellrn1951 : P�r Fabian Lagerkvistrn1952 : Fran�ois Mauriacrn1953 : Sir Winston Leonard Spencer Churchillrn1954 : Ernest Miller Hemingwayrn1955 : Halld�r Kiljan Laxnessrn1956 : Juan Ram�n Jim�nezrn1957 : Albert Camusrn1958 : Boris Pasternakrn1959 : Salvatore Quasimodorn1960 : Saint-John Persern1961 : Ivo Andricrn1962 : John Steinbeckrn1963 : Giorgos Seferisrn1964 : Jean-Paul Sartre (declined the prize)rn1965 : Michail Aleksandrovich Sholokhovrn1966 : Shmuel Yosef Agnon, Nelly Sachsrn1967 : Miguel Angel Asturiasrn1968 : Yasunari Kawabatarn1969 : Samuel Beckettrn1970 : Aleksandr Isaevich Solzhenitsynrn1971 : Pablo Nerudarn1972 : Heinrich B�llrn1973 : Patrick Whitern1974 : Eyvind Johnson, Harry Martinsonrn1975 : Eugenio Montalern1976 : Saul Bellowrn1977 : Vicente Aleixandrern1978 : Isaac Bashevis Singerrn1979 : Odysseus Elytisrn1980 : Czeslaw Miloszrn1981 : Elias Canettirn1982 : Gabriel Garc�a M�rquezrn1983 : William Goldingrn1984 : Jaroslav Seifertrn1985 : Claude Simonrn1986 : Wole Soyinkarn1987 : Joseph Brodskyrn1988 : Naguib Mahfouzrn1989 : Camilo Jos� Celarn1990 : Octavio Pazrn1991 : Nadine Gordimerrn1992 : Derek Walcottrn1993 : Toni Morrisonrn1994 : Kenzaburo Oern1995 : Seamus Heaneyrn1996 : Wislawa Szymborskarn1997 : Dario Forn1998 : Jos� Saramagorn1999 : G�nter Grassrn2000 : Gao Xingjianrn2001 : Vidiadhar Surajprasad Naipaulrn2002 : Imre Kert�szrnrnDe �vrige nobelpriserrn*Fysikrn*Kemirn*Medicinrn*Fredrn*�konomirnrn=== kilde ===rn*http://www.nobel.se/literature/laureates/index.html

Johannes Vilhelm Jensen -> Johannes V. Jensen (link!)


Nobelprisen i �konomi

Prize in Economicseo:Premio_Nobel_de_Ekonomikoes:Premio_Nobel/Econom�afr:Prix_Nobel_de_Science_�conomiquenl:Nobelprijs_voor_de_EconomiernrnDenne pris er indstiftet af sveriges riksbank og er derfor forskellig fra de andre nobel priser, idet den ikke var en del af Alfred Nobels testamente.rnrnPrismodtagere af nobelprisen i �konomirnrn*1969 -- Ragnar Anton Kittil Frisch, Jan Tinbergenrn*1970 -- Paul Samuelsonrn*1971 -- Simon Kuznetsrn*1972 -- John Hicks, Kenneth Arrowrn*1973 -- Wassily Leontiefrn*1974 -- Gunnar Myrdal, Friedrich Hayekrn*1975 -- Leonid Kantorovich, Tjalling Koopmansrn*1976 -- Milton Friedmanrn*1977 -- Bertil Ohlin, James Meadern*1978 -- Herbert Simonrn*1979 -- Theodore Schultz, Arthur Lewisrn*1980 -- Lawrence Kleinrn*1981 -- James Tobinrn*1982 -- George Stiglerrn*1983 -- Gerard Debreurn*1984 -- Richard Stonern*1985 -- Franco Modiglianirn*1986 -- James Buchanan Jrrn*1987 -- Robert Solowrn*1988 -- Maurice Allaisrn*1989 -- Trygve Haavelmorn*1990 -- Harry Markowitz, Merton Miller, William Sharpern*1991 -- Ronald Coasern*1992 -- Gary Beckerrn*1993 -- Robert Fogel, Douglas Northrn*1994 -- Reinhard Selten, John Nash Jr, John Harsanyirn*1995 -- Robert Lucas Jrrn*1996 -- James Mirrlees, William Vickreyrn*1997 -- Robert Merton, Myron Scholesrn*1998 -- Amartya Senrn*1999 -- Robert Mundellrn*2000 -- James Heckman, Daniel McFaddenrn*2001 -- George A. Akerlof, A. Michael Spence, Joseph E. Stiglitzrn*2002 -- Daniel Kahneman, Vernon L. SmithrnrnDe �vrige nobelpriserrn*Fysikrn*Kemirn*Medicinrn*Litteraturrn*Fredrnrn== Kilde ==rn* http://www.nobel.se/economics/laureates/index.html

minus selvlink


Wilhem Hellesen

Wilhem Hellesen opfandt t�relementbatteriet i 1887 og samme �r grundlagde han sammen med V. Ludvigsen den fabrik der senere blev kendt som "Hellesens Enke og V. Ludvigsen" i K�benhavn.rnrnHellesen batteriet fik med det samme en enorm succes og allerede i 1890�erne eksporterede man til 60 lande og havde licensfabrikker i Wien, London og Berlin.rnWilhem Hellesen d�de i 1892 og n�ede derfor ikke selv at opleve den succes hans batteri fik.

edit ("Hellesens _Enke_" f�rst efter Hellesens d�d)


1987

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1982 1983 1984 1985 1986 - 1987 - 1988 1989 1990 1991 1992rnrn----rnF�dt rnrnD�dsfaldrn*Bob Fosse, koreograf og instrukt�r.rn*27. februar - Andy Warhol, amerikansk skuespiller.rn*31. oktober - Joseph Campbell, forfatter og ekspert inden for mytologi.rnrnBegivenhederrn*11. februar - British Airways b�rsnoteres.rn*11. februar - Filippinernes forfatning tr�der i kraft.rn*11. februar - USA foretager atompr�vespr�ngninger i Nevada.rn*24. februar - Supernova 1987a observeres som den f�rste supernova set med det blotte �je siden 1604.rn*28. maj - Mathias Rust lander p� Den r�de Plads i Moskva.rn*8. september Folketingsvalg i DanmarkrnrnSportrn*25. januar - Super Bowl XXI New York Giants (39) besejrer Denver Broncos (20)rnrnNobelprisenrn*Fysik - J. Georg Bednorz, K. Alexander M�llerrn*Kemi - Donald J Cram, Jean-Marie Lehn, Charles J Pedersenrn*Medicin - Susumu Tonegawarn*Litteratur - Joseph Brodskyrn*Fred - Oscar Arias Sanchez rn*�konomi - Robert Solow


Uddannelse

eo:Edukado es:Educaci�n fr:�ducation nl:OnderwijsrnUddannelse er et udtryk der omfatter det at l�re en specifik f�rdighed, og sommetider mindre h�ndgribeligt: at f� viden, god d�mmekraft og visdom.rnrnUddannelsen begynder det �jeblik et barn f�des og forts�tter hele livet. For nogle er kampene og triumferne i det daglige liv meget mere l�rerige end en formel skolegang (Eller som Mark Twain siger: �Jeg lader aldrig skolen komme i vejen for min uddannelse�). Familiemedlemmer har en stor uddannende indflydelse - ofte mere end de selv indser � selvom familiens uddannende indflydelse er meget uformel.rnrnEn formel uddannelse indtr�ffer n�r samfundet forpligter sig til at uddanne folk, som regel de unge. En formel uddannelse har fordelen af at v�re rimeligt systematisk og grundig. Men kritikere har altid fremh�vet at de der s�rger for uddannelsen, om det er kirken, staten eller en anden gruppe, n�sten altid vil fors�ge at danne de studerende efter deres idealer.rnrnI de senere �r er en livslang uddannelse ved at blive almindelig, og mange voksne har opgivet at t�nke p� skolen som et sted kun for b�rn.rnDe seneste �rs teknologiske udvikling indenfor b�rbare apparater har ogs� gjort at man ikke beh�ver befinde sig p� skoleb�nken for at modtage undervisning. Ofte kan uddannelsen foreg� online lige pr�cis n�r vi beh�ver en viden om et eller andet specielt emne.rnrnLignende emner.rnrn==Kategorier==rn:Klassisk uddannelse - L�sning - Matematik - Sprog - Videnskab - Etik - Fysisk uddannelse - Religi�s uddannelsernrn==Formel uddannelse==rn:Folkeskole - Friskole - Efterskole - H�jskole - Teknisk skole - Gymnasium - Universitetrnrn==Uddannelsespolitik==rn:Analfabet - Standardiserede test - Uddannelsesreform - Skolevalg - Skolebestyrelsernrn==Uformel uddannelse==rn:Tidlig instruktion - Hjemmeskolernrn==Teori og metoder==rn:Uddannelsesfilosofi - Uddannelsesmetoder - L�remetoder

baby -> barn


DK5 00

DK5 rn00-07 V�rker af almindeligt og blandet indhold rnrn:00 Bogv�sen og bogh�ndv�rkrnrn::00.03 Systematik. Terminologirn::00.08 H�ndskrifterrn::00.09 Boghistoriern::00.1 Bogtrykrn::00.2 Andre trykprocesser. Reproduktionsteknikrn::00.3 Bogbinderirn::00.4 Bogmarkedet. Publiceringrn::00.6 Bogauktionskatalogerrn::00.7 Bibliofilirn::00.8 Private bogsamlingerrn::00.9 Ekslibris

Gendannet


DK5 03

DK5 rn00-07 V�rker af almindeligt og blandet indhold rnrn:03 Encyklop�dier. Konversationsleksikarnrn::03.9 Opslagsb�ger af blandet indhold

Wikified


DK5 13

DK5 rn10-19 Filosofi. Psykologi. Videnskab og forskning rnrn:13 Psykologi i alm. rnrn::13.1 Almen psykologirn::13.15 T�nkningens psykologirn::13.17 Emotionspsykologirn::13.2 Differentiel- og testpsykologirn::13.3 Personlighedspsykologirn::13.4 Udviklingspsykologirn::13.43 B�rne- og ungdomspsykologirn::13.5 Komparativ psykologirn::13.6 Dybdepsykologirn::13.7 Klinisk psykologi rn::13.9 Parapsykologi

Wikified


1988

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1983 1984 1985 1986 1987 - 1988 - 1989 1990 1991 1992 1993rnrn----rnF�dtrnrnrnD�dsfaldrn* juni - Hillel Slovak, Red Hot Chili Peppers, guitarist.rn* 19. oktober - Son House, blues-musiker.rn* Robert Heinlein, science fiction forfatter.rnrnrnBegivenhederrn*Akira, en anime film, udgives.rn*26. januar - Australien fejrer sin tohundred�rs dag.rn*11. februar - Anthony M. Kennedy udn�vnes til USA's h�jesteret.rn*10. maj Folketingsvalg i Danmark.rn*2. november - Internetvirusset Morris dukker op.rn*november - George Bush besejrer Michael S. Dukakis i det amerikanske pr�sidentvalg for 1988.rn*21. december, Pan AM flight 103 spr�nges i luften af terrorister over Lockerbie i Skotland.rnrnrnSportrn*31. januar - Super Bowl XXII Washington Redskins (42) besejrer Denver Broncos (10).rn*Sommer OL i Seoul i Korea.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Leon M. Lederman, Melvin Schwartz, Jack Steinbergerrn*Kemi - Johann Deisenhofer, Robert Huber, Hartmut Michelrn*Medicin - Sir James W. Black, Gertrude B. Elion, George H. Hitchingsrn*Litteratur - Naguib Mahfouzrn*Fred - FN's fredsbevarende styrker, New York.rn*�konomi - Maurice Allais


Sommer OL

International multi sportsbegivenhed som afholdes hvert fjerde �r. De Olympiske Sommer Lege er den mest prestigefyldte sportskonkurrence i verden.rnrnOversigt over de Olympiske Sommer Lege:rn*Athen, Gr�kenland, 1896rn*Paris, Frankrig, 1900rn*Saint Louis, USA, 1904rn*Athen, Gr�kenland, 1906 rn*London, Storbritannien, 1908rn*Stockholm, Sverige, 1912rn*Berlin, Tyskland, 1916, (aflyses p� grund af 1. Verdenskrig)rn*Antwerpen, Belgien, 1920rn*Paris, Frankrig, 1924rn*Amsterdam, Holland, 1928rn*Berlin, Tyskland, 1936rn*Helsinki, Finland, 1940, (aflyses p� grund af 2. Verdenskrig)rn*London], Storbritannien, 1944, (aflyses p� grund af 2. Verdenskrig)rn*London, Storbritannien, 1948rn*Helsinki, Finland, 1952rn*Melbourne, Australien, 1956rn*Tokyo, Japan, 1964rn*Mexico City, Mexico, 1968rn*M�nchen, Tyskland, 1972rn*Montreal, Canada, 1976rn*Moskva, Sovjetunionen, 1980rn*Los Angeles, USA, 1984rn*Seoul, Sydkorea, 1988rn*Barcelona, Spanien, 1992rn*Atlanta, USA, 1996rn*Sydney, Australien, 2000rn*Athen, Gr�kenland, 2004rn*Beijing, Kina, 2008

Indsat liste med by, land og �r fra eng. wiki.


1989

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne - 1980'erne - 1990'erne 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'ernernrn�r: 1984 1985 1986 1987 1988 - 1989 - 1990 1991 1992 1993 1994rnrn----rnF�dtrnrnrnD�dsfaldrn*24. januar - Massemorderen Ted Bundy henrettes i den elektriske stol.rn*11. februar - George O'Hanlon, skuespiller/instrukt�r.rn*27. februar - Konrad Lorenz.rn*28. juni - Joris Ivens, filmproducent.rn*10. juli - Mel Blanc, lydskuespiller.rn*4. oktober - Graham Chapman, komiker.rn*5. november - Vladimir Horowitz, pianist.rn*22. december - Samuel Beckett, forfatter, prismodtager af Nobelprisen i litteratur 1969.rn*25. december - Nicolae Ceaucescu, tidligere rum�nsk diktator henrettes.rnrnrnBegivenhederrn*11. februar - Barbara Clementine Harris bliver indviet som den f�rste kvindelige biskop i den episkopale kirke.rn*1. marts - Bern-konventionen ratificeres af USA.rn*23. marts - Stanley Pons og Martin Fleischmann bekendtg�r kold fusion ved Utah's Universitet.rn*7. april - Den sovjetiske ub�d Komsomolets synker i Barentshavet.rn*4. juni - Massakre p� Den Himmelske Freds Plads i Beijing. Massakren d�kkes live p� tv.rn*4. juni - Solidaritet vinder de f�rste frie valg i Polen siden 2. Verdenskrig. Begivenheden danner forbillede for en r�kke succesfulde ikke voldelige antikommunistiske revolutioner i �steuropa.rn*August - Asteroiden 4769 Castalia opdages ved hj�lp af radar fra Arecibo.rn*9. november - Berlinmuren "rives ned".rn*10. november - Kommunistregimet i Bulgarien v�ltes.rn*17. november - Deltagere i en fredelig studenterdemonstration i Prag gennembankes af kommunistisk politi. Datoen markerer begyndelsen p� fl�jlsrevolutionen, som v�lter den kommunistiske regering.rn*6. december - Ecole Polytechnique Massakren: en anti-feminist revolvermand myrder 14 unge kvinder ved �cole Polytechnique i Montreal.rn*22. december - Efter uger med blodige demonstrationer overtager Ion Illiescu pr�sidentposten i Rum�nien efter Nicolae Ceaucescu. Det kommunistiske diktatur oph�rer hermed.rn*George Bush efterf�lger Ronald Reagan som amerikansk pr�sident.rn*Fernando Collor de Mello vinder det f�rste valg i Brasilien i 29 �r.rnrnrnSportrn*22. januar - Super Bowl XXIII San Francisco 49ers (20) besejrer Cincinnati Bengals (16). rn*11. februar - USA's kvindelige kunstsk�jtemesterskab vindes af Jill Trenary.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Norman F. Ramsey, Hans G. Dehmelt, Wolfgang Paulrn*Kemi - Sidney Altman, Thomas R Cechrn*Medicin - J Michael Bishop, Harold E Varmusrn*Litteratur - Camilo Jos� Celarn*Fred - Tenzin Gyatso, den fjortende Dalai Lama.rn*�konomi - Trygve Haavelmo


DK5 01

DK5rn00-07 V�rker af almindeligt og blandet indholdrnrn:01 Bibliografirnrn::01.1 Almene bibliografier, kataloger og fortegnelserrn::01.13 Enkelte bibliotekerrn::01.2 Bibliografier over enkelte personerrn::01.3 Almene institutionsbibliografier (underdelt geografisk)rn::01.4 Anonym- og pseudonymfortegnelserrn::01.5 Nationale bibliografier (underdelt geografisk)rn::01.6 Fagbibliografier (underdelt systematisk)rn::01.7 Regionalbibliografier og lokalbibliografier (underdelt geografisk)

Wikified


DK5 02

DK5rn00-07 V�rker af almindeligt og blandet indholdrnrn:02 Biblioteks- og arkivv�sen rnrn::02.1 Biblioteksteknik og -administration rn::02.2 Bibliotekshistorie (underdelt geografisk) rn::02.26 Danmark rn::02.3 Enkelte videnskabelige og faglige biblioteker (underdelt systematisk) rn::02.4 Enkelte folkebiblioteker rn::02.5 B�rnebiblioteksarbejde rn::02.6 Skolebiblioteksarbejde rn::02.7 Almene biblioteker for s�rlige brugergrupper. Ops�gende biblioteksarbejde rn::02.8 Dokumentations- og informationscentre rn::02.9 Arkivv�sen

Wikified


DK5 04

DK5rn00-07 V�rker af almindeligt og blandet indholdrnrn:04 Samlinger. V�rker af blandet indhold (d�kkende flere fagomr�der) rnrn::04.1 Samlinger fra enkelte genrer rn::04.2 V�rker af blandet indhold (underdelt geografisk) rn::04.6 Danske forfatterern::04.9 Festskrifter af blandet indhold

Wikified


DK5 06

DK5rn00-07 V�rker af almindeligt og blandet indholdrnrn:06 Museumsv�sen i alm. rnrn::06.1 Museumsteknik og -administration rn::06.2 Almene museer og samlinger i enkelte lande (underdelt geografisk) rn::06.6 Danske museer og samlinger

Wikified


DK5 07

DK5rn00-07 V�rker af almindeligt og blandet indholdrnrn:07 Pressev�senrnrn::07.1 Journalistik. Presseetik rn::07.9 Pressens historie (underdelt geografisk)

Wikified


Carl von Linn�

von Linn�en:Carolus Linnaeuseo:Linnaeuses:Carl Linn�nl:Linnaeuspl:Carl von Linn�sv:Carl von Linn�rnbillede:Carl_von_Linn%E9.jpgrnCarl von Linn� levede fra 1707-1778. Han var naturforsker og l�ge og blev en af oplysningstidens st�rste skikkelser i Sverige.rnrnHans v�sentligste indsats var ved opstillingen af seksualsystemet med inddeling af planter, som blev fremlagt som systema naturae. (udgivet 1735 i Leiden). Carl von Linn� indf�rte ogs� dobbeltnavnsystemet for planter og dyr.rnrnCarl von Linn� gennemgik sin uddannelse gennem studier i Holland og England fra 1735-1738, og blev fra 1741 professor i naturhistorie i Uppsala, og forstander for den botaniske have. Carl von Linn�s originale botaniske have kan fortsat ses i Uppsala.rnrnGiftede sig i 1739 med Sara Morea, og blev sl�et til ridder i 1755.rnrnHans inddeling af dyreriget indeholdt seks grupper:rnrn* Navn (Dansk), Navn (Latin), Bem�rkningerrn* Pattedyr, Quadrupedia Quadripedia = "De firfodede"rn* Fugle, Aves,rn* Padder, Amphibia, omfattede ogs� visse slangerrn* Fisk, Pisces, omfattede ogs� hvalerrn* Insekter, Insecta, omfattede ogs� tusindben og visse krebsdyrrn* Orme, Vermes, en zoologisk rodekasse af alle andre dyr (fladorme, bl�ddyr, visse krebsdyr)

Linn�s orginale botaniske have -> Linn�s originale botaniske have


Scala naturae

Scala naturae er udarbejdet af Aristoteles, og var med til at give ham betegnelsen zoologiens fader. Systemet blev grundlaget for klassifikationen af dyr i over 2000 �r. Aristoteles byggede blandt andet sin klassifikation p� indsamlinger foretaget af Alexander den store.rnrnAristoteles inddeling af dyrerigetrnrnDyr med blodrnLevendef�dende dyr:rn*Menneskerrn*Hvaler, s�lerrn*�vrige pattedyrrnrn�gl�ggende dyr:rn*Fugle rn*Padder og de fleste krybdyr rn*Slanger rn*Fisk rnrnDyr uden blodrn*Bl�ksprutterrn*Krebsdyrrn*Insekter, edderkopper, med flerern*�vrige bl�ddyr, pighude, med flerern*Spongier, gopler, med flerernrnInddelingen i dyr med blod og dyr uden blod holder dog ikke helt stik, da ogs� mange hvirvell�se dyr har blod. Inddelingen i levendef�dende og �gl�ggende dyr holder heller ikke stik, da der blandt andet findes slanger og �gler, der f�der levende unger og pattedyr (myrepindsvin og n�bdyr), der l�gger �g.rnrnSe ogs� Systema naturae for Carl von Linn�'s klassifikationssystem.

grundlaget for klassifikationen af dyr for over 2000 �r siden -> grundlaget for klassifikationen af dyr i over 2000 �r


Chordata

de:Chordata nl:Chordata sv:Ryggstr�ngsdjurrnLinn��s Systematik af Organismer: / Dom�ne / Rige / R�kke / Underr�kke / Overklasse / Klasse / Underklasse / Kohort / Overorden / orden / Underorden / Overfamilie / Familie / Underfamilie / Tribus / Sl�gt / Undersl�gt / Art / Underartrn/Varitet/(Provinens)/form/Cultivarrn----rnSystematik af Organismer, Dom�ne: Eukaryota, Rige: Dyreriget Klasse: Rygstrengsdyr (Cordata)rn----rnChordata er den latinske betegnelse for dyrer�kken for rygstrengsdyr.rnrnI nedenst�ende tabel er vist en oversigt over rygstrengsdyrenernrnrnrnLatinrnDansk navnrnAntal arter i verdenrnAntal arter i DanmarkrnrnAvesrnFuglern9.934rn434rnrnAmphibiarnPadderrn5.276rn14rnrnCephalochordatarnTr�vlemundern20rn1rnrnPiscesrnFiskrn24.618rnukendtrnrnMammaliarnPattedyrrn4.595rn79rnrnReptiliarnKrybdyrrn8.013rn10rnrnUrochordatarnS�kdyrrn3.000rn36rn rnrnrnTalangivelserne er alene cirkaangivelser.

Rettet fejl fiskeklassen hedder selvf�lgelig Pisces


Latin

en:latin eo:Latina Lingvo es:Lat�n fr:latin nl:Latijn pl:%C5%81acinarnrnLatin er et indoeurop�isk sprog af den italiske gruppe. Latin var oprindelig dialekten i det antikke Latium (Rom med omegn), og var senere dominerende i den vestlige del af det romerske rige.rnrnFra omkring 300 e.Kr. var latin den vestlige kirkes sprog, og derigennem blev det det internationale sprog hvorp� l�rde og videnskabsm�nd i Europa udvekslede tanker og opdagelser. F�rst midt i 1800-tallet begyndte latinen at tabe i betydning. Dens plads er i dag overtaget af det engelske sprog.

Wikified


Erik 1. Ejegod

I EjegodrnErik 1. Ejegod var Danmarks konge fra 1095-1103. Han oprettede et �rkebispes�de i Lund og fik sin bror Knud den Hellige helgenk�ret.rnrnErik Ejegod er den fjerde af Svend Estridsens s�nner som opn�r at blive konge i Danmark. Han v�lges til konge i 1095 efter broderen, Oluf Hungers, d�d. Erik Ejegod er ved sin broder Knuds side, da denne dr�bes i Odense. I begyndelsen af sin regeringstid har nok at g�re med at bek�mpe venderne i Nordtyskland. Dette folkeslag tr�nges af germanerne, der er i f�rd med at kolonisere den �stlige del af Tyskland, og venderne sl�r sig p� plyndringer i den sydlige del af Danmark. Det lykkes Erik at erobre vendernes vigtigste base, R�gen, og han inds�tter sin s�sters�n Henrik som vendernes fyrste.rnrnErik Ejegod genoptager de tidligere kongers indsats for at l�srive den danske kirke fra �rkebisped�mmet i Hamburg-Bremen, og i 1103 lykkedes det ham med pavens velsignelse at oprette et selvst�ndigt dansk bispes�de i Lund. Asser, som Oluf har udn�vnt til biskop i Lund, bliver Nordens f�rste �rkebiskop. Ved samme lejlighed udvirker han at broderen, Knud den Hellige, bliver helgenk�ret.rnrnErik beslutter i 1103 at drage p� pilgrimsf�rd til Jerusalem, som i 1099 under det f�rste korstog er tilbageerobret fra muslimernes bes�ttelse. Erik rejser med sit store f�lge over Novgorod i Rusland, og han bes�ger kejseren af det byzantinske rige i Konstantinopel (Miklag�rd) med hans garde af nordiske 'v�ringer'. Han n�ede dog aldrig frem, men d�r p� Cypern - vistnok ved Paphos, hvor han bliver begravet. Hans dronning, Bodil, forts�tter til Det hellige Land, hvor hun skal v�re d�d af sygdom p� Oliebjerget. De efterlader s�nnen Knud Lavard.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

link


Gregorianske kalender

Kalender en:Gregorian Calendar eo:Gregoria kalendaro es:Calendario Gregoriano fr:Calendrier Gr�gorien nl:Gregoriaanse kalender pl:Kalendarz_gregoria�skirnDen gregorianske kalender er den almindelige danske kalender som vi bruger til at holde styr p� hvilken dato det er i l�bet af �ret.rnrnAt lave en kalender der pr�cis d�kker et �r, giver lidt problemer, da det "tropiske �r" er ikke p� 365 d�gn, men p� 365,24219878 d�gn. Da den overskydende del siden oldtiden har v�ret erkendt til at v�re et kvart d�gn, indf�rte Julius C�sar, efter forslag af gr�keren Sosigenes, i �r 46 f.Kr. den julianske kalender. If�lge den julianske kalender skulle �r rndelelig med fire v�re skud�r, dvs. indeholde 366 dage i stedet rnfor normalt 365 dage. Det julianske �r har derfor l�ngden 365,25 dage.rnrn�rsl�ngden p� 365,25 dage gjorde dog at der i 1500 tallet var kommetrnen afvigelse p� ca. 10 d�gn, s� i 1582 indf�rte Pave Gregor d. 13.rnden gregorianske kalender. Samtidig med indf�relsen af denne kalenderrnblev datoen rettet med 10 dage. rnrnDet er bem�rkelsesv�rdigt at den gregorianske kalender blev fastlagt medens det (fejlagtige) geocentriske verdensbillede endnu var det vedtagne.rnrnDen gregorianske kalender har, ligesom den julianske, skud�r hvertrnfjerde �r, men til geng�ld er �r delelige med 100 ikke skud�r, rnundtagen �r der er delelig med 400, som er skud�r.rnDette giver en �rsl�ngde p� i snit 365,2425 dage, meget t�trnp� det �nskede. Denne kalender giver kun en fejl p� ca. 3 dage rnp� 10000 �r. S� er man perfektionist, s� burde �r delelig med 3600 rnikke v�re skud�r.rnrnDen gregorianske kalender blev desv�re indf�rt af paven lige efter rnLuther og reformationen, s� mange protestantiske fyrsted�mmer og landernindf�rte f�rst den nye kalender meget senere. rnI Danmark blev den gregorianske kalender indf�rt den 1. marts 1700 efter forarbejde af Ole R�mer. Man stoppede med brug af den julianske kalender den 18. februar (alts� et spring i datoen p� 11 dage).rnrnDen russisk ortodokse kirke benytter stadig den gamle julianske kalender, rnog det er derfor de fejrer jul omtrent p� samme tidspunkt som vi rnfejrer Hellig Tre Konger.rnrnSkal man til at beregne ugedag, eller antal dage mellem rnto datoer, vil en algoritme derfor kun give fornuftige data, s�fremtrnman tager hensyn til hvilket land det drejer sig om, og datoenrnfor den gregorianske kalenders indf�relse, samt hvilken datornman foretog justeringen.rnrnSe gregorianske kalender (algoritme), for en uddybende gennemgang af en algoritme til beregning af ugedage og datoer.

Dato for indf�rsel af den kalenderen i Danmark


Gregorianske kalender (algoritme)

Skal man til at beregne ugedag, eller antal dage mellem rnto datoer i den gregorianske kalender, vil en algoritme kun give fornuftige data, s�fremtrnman tager hensyn til hvilket land det drejer sig om, og datoenrnfor den gregorianske kalenders indf�relse, samt hvilken datornman foretog justeringen.rnrn== Opbygning af algoritmen ==rnrnDet f�rste man opdager ved at se p� kalenderen er at den er opbyggetrnaf �r, m�neder, og dage, hvor der ikke umiddelbart ser ud tilrnat v�re nogen p�n line�r sammenh�ng. Et brute-force kodet program til rnugedags beregning vil derfor kunne komme til at best� af mange "if/case" rnkonstruktioner til at tage h�jde for de forskellige regler. rnrnFor at undg� dette indser man at der m� laves en anden skala, f.eks.rnantal dage siden et "fiktivt" �r 0. Dette er meget nemmere at udregne,rnidet reglerne i den gregorianske kalender er meget klare.rnS� antallet af dage fra �r 0 til den 0. januar kan s� beregnesrnp� f�lgende m�de:rnrn /* der benyttes heltals divison ! */rn Faktor = 365*�R + (�R-1)/4 - (�R-1)/100 + (�R-1)/400 ;rnrnForkortes lidt f�s:rnrn Faktor = 365*�R + (�R-1)/4 - ((�R-1)/100)*3/4 ;rnrnN�ste problem bliver februar, som kan v�re p� enten 28 eller 29 dage.rnAlle andre m�neder har et fast antal dage. Det nemmeste errnat flytte �rets start til marts, idet februar s� kommer sidst,rns� beh�ves der ikke at tages hensyn til om det er skud�r ellerrnej, n�r den aktuelle "faktor" skal udregnes for en given dato.rnNu mangler der s� kun, at f� lavet en lin�r sammenh�ng mellemrndag i �ret og aktuel m�ned og dag. Hvis man starter med at t�lle rnfra marts f�r man f�lgende tabel:rnrnrnrnM�nedrnAntal dagernDag i �ret-rnrnrnmartsrn31rn0rnrnrnaprilrn30rn31rnrnrnmajrn31rn61rnrnrnjunirn30rn92rnrnrnjulirn31rn122rnrnrnaugustrn31rn153rnrnrnseptemberrn30rn184rnrnrnoktoberrn31rn214rnrnrnnovemberrn30rn245rnrnrndecemberrn31rn275rnrnrnjanuarrn31rn306rnrnrnfebruarrn28/29rn337rnrnrnI altrn rn365/366rnrnrnrnNu kunne en s�dan tabel l�sning v�re ideel, og de fleste ville nok kunnernstille sig tilfreds her. Algoritmen ville komme til at se ud somrnf�lgende:rnrn /* der benyttes heltals divison ! */rn if (M�ned year;rn m = tm->month;rn if ( tm->month day + 59;rn }rnrnDatastrukturen for RTCtime er lavet for at holde lidt styr p�rndag, m�ned og �r.rnrn== Beregning af ugedag ==rnrnDer er 7 dage i en uge, og dagene gentager sig hele tiden, s�rnberegning af ugedag kan nemt g�res ved modulus 7. �nskes derudoverrnat s�ndag er ugedag nr. 0, skal der f�rst adderes 6 til faktoren.rnrn /*------------------- weekday ------------------------------*/rn /* returns weekday, sun=0, mon=1,..... : */rn int weekday(RTCtime *tm)rn { rn return (int) ( (factor(tm)+6) % 7UL );rn }rnrn== Beregning af antal dage mellem to datoer ==rnrnDenne kan g�res meget enkel med factor():rnrn Dage = labs ( factor(Dato1) - factor(Dato2) ).rnrnC-funktionen labs() udregner den absolute v�rdi.rnrn== Kontrol af om en dato er ok ==rnrnVed indtastning af datoer er der ofte behov for at kontrollerernom datoen er gyldig, s� f.eks. datoer som d. 29. februar 1995 ellerrn31. april ikke accepteres. �ret kontrolleres p� s�dvanlig vis, evt. rnsuppleret med, at det for Danmark skal v�re fra og med marts 1700.rnM�neden er nem at kontrollere, idet det self�lgelig er et talrnfra 1 til 12. Antallet af dage i m�neden kan med factor() letrnberegnes, idet den fremg�r som antallet af dage mellem den f�rsterni den aktuelle m�ned og den 1. i n�ste m�ned. En simpel procedurerntil at foretage en s�dan kontrol er date_ok().rnrn /*------------------- date_ok ------------------------------*/rn int date_ok(RTCtime *t)rn /* returns 0 if date not ok, else days in month is returned */rn {rn LONGWORD f1;rn RTCtime tmp;rn rn if ( (t->year year >9998) ) return 0;rn if ( (t->month month > 12) ) return 0;rn if ( t->day day ) return 0;rn else return (int) f1; /* if ok return days in month */rn }rnrnrn== Adder N dage til en dato, og udregn den nye dato ==rnrnDet nemmeste er at udregne factor() for datoen og addere de N dage: rnrn F = factor(dato) + N ;rnrnDerefter divideres med 365.2425, og det fremkomne tal skulle gerne v�re rn�rstallet:rn �R= F * 10000UL / 3652425UL;rnrnSom kontrol udregnes F1 = factor( 1.jan.�R), og F2 = factor( 1.jan.(�R+1).rnHvis der p� grund af afrundingsfejl ikke g�lder uligheden:rnrn F1 F. Dagen kan s� findes rnsom differencen mellem Fm og F.rnrn== Litteraturhenvisning ==rn* TI Programmerbar 58/59, Standardbibliotek, 1977, (manual).rn* Nordisk Konversations Leksikon. Focus, 1972, Gjellerup.rn* Databog i fysik og kemi. F&K forlaget. ISBN 87-87229-09-9 .rn* http://www.rundetaarn.dk/dansk/observatorium/gregory.htmlrn* http://www.mayland.dk/leksikon.htm


Ursidae

Dyreriget, R�kke: Chordata, Klasse: Mammalia, Orden: Carnivora, Familie: Ursidaern----rnUrsidae er en Familie af pattedyr, bedre kendt som bj�rne. Bj�rne kan findes p� alle kontinenter, med undtagelse af Australien. Bj�rne forefindes dog prim�rt p� den nordlige halvkugle, og i Afrika er den alene kendt fra Atlasbjergene i Marokko, hvor den nu er udd�d.rnBj�rne vejer fra 300 til 800 kilogram, og er typisk brune, sorte eller hvide. Enkelte har hvide markeringer p� brystet eller i ansigtet.rnrnBj�rnefamilien deles op i to underfamilier med i alt 9 racer.rnrnUnderfamilie Ailurinaernrn* Ailuropoda melanoleuca (panda, panda bj�rn, gigantpanda)rn* Ailurus fulgens, (r�d panda)rnrnUnderfamilie Ursininaernrn* Helarctos malayanus (Sol bj�rn)rn* Melursus ursinus (Sloth bear)rn* Tremarctos ornatus (Spectacled bj�rn)rn* Ursus americanus (Amerikansk sortbj�rn) rn* Ursus arctos (Brun bj�rn, Grizzly bj�rn) rn* Ursus maritimus (Isbj�rn) rn* Ursus thibetanus (Asiatisk sortbj�rn)