A calorato

Med varme, inderligt.rnrnKilder/henvisningerrn*LexopenrnrnSk�nt a calorato findes i flere danske ordb�ger (allerede hos Meyer i 1878), m� der n�res tvivl om udtrykkets eksistens. Rent sprogligt er kombinationen af en pr�position (a) med et adjektiv (calorato) p�faldende. Endvidere har omfattende unders�gelser ikke f�rt til at udtrykket er fundet anvendt nogetsteds.rnrnIndtil andet fremkommer, m� det derfor formodes at der foreligger en forvanskning (h�re- eller huskefejl) af det italienske ord accalorato, som betyder "br�ndende, lidenskabelig".

Wiki


A cappella

Flerstemmig korsang uden instrumentel ledsagelse.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Wiki


A Capriccio

Efter behag.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


� condition

P� vilk�r. Med ret til returnering (af usolgte varer).rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


A conto

Afdragsvis, p� forskud eller l�bende regning.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Wiki


A deux mains

Toh�ndigt.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


A discretion

Fra Lexopen


A jour

Op til dato.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


� la

I smag med, (lige)som.rnrnUdtrykket � la st�r for � la mani�re (de), eller � la fa�on (de).rnMan kan skrive for eksempel � la Ewald, mindre korrekt: � l'Ewald.

navneord med sm�t


A la broche

Fransk for Spidstegt.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Wiki


� la carte

Efter Spisesedlen.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


� propos

Det er sandt, mens vi taler om det, mens jeg husker det.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


� tempo

Samtidig skudafgivelse fra to eller flere j�gere til samme stykke vildt.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


A-38

A-38 er et syrnet m�lkeprodukt, som best�r af 90% tykm�lk og 10% acidophilusm�lk.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Wikified


Aachen

By i Tyskland. P� fransk Aix-la-Chapelle. Byen var Karl den stores residensby, og den har en domkirke fra omkring �r 800.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Ab

Fra, fra og med.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Ab hinc

Fra da af.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Ab initio

Fra begyndelsen.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Ab origine

Oprindeligt.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Ab ovo

Fra Lexopen


Admiralitet

Orlogsr�d, marineministerium, admiralstaben.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Admiralskib

Det skib i fl�den, den kommanderende admiral befinder sig p�, betegnes admiralskib. Dette skib er ogs� fl�dens flagskib.

Lidt forklaring


Admission

Det at admittere, give adgang, optage.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Admonere

Formane.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Admonition

Formaning.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adnotation

Anm�rkning.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adnotere

Vedtegne, optegne.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


ADO

Database Objects. ADO er Microsofts COM baserede database teknologi, der definerer en standard for universiel adgang til strukturede data, herunder SQL databaser, komma- separerede filer, tekstfiler, regneark et cetera. ADO er et, tiltr�ngt, fors�g p� at samle tidligere teknologier som DAO, RDO, ODBC og OLEDB.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Wikified


Adolescens

Ynglinge�r.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adonis

Gudesk�n yngling. (Afrodites elskede).rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Adoptere

Antage som sit eget. Kn�s�tte.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adoption

Tilegnelse, kn�s�ttelse.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adoptiv

Sted-, stif-.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adoptiv-Barn

Fosterbarn.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adorabel

Tilbedelsesv�rdig.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adorant

Tilbeder.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adoration

Tilbedelsernrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adorere

Forgude.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


ADP

Forkortelse for Adenosin DiPhosphat. Omdannelse af ADP til ATP (Adenosin TriPhosphat) er af afg�rende betydning ved oplagringen af den lysenergi, som er blevet absorberet ved fotosyntese.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

DiphosPhat -> DiPhosphat


Adrenalin

1. Et hormon.rn2. L�gemiddel, der tr�kker blodkarrene sammen.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

tilfoejet link til hormon


Adressant

Afsender.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adressat

Modtager.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adresse

Udskrift, henvendelse, bop�l, h�jtidelig henvendelse.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adressere

Henvende, stile, forsyne med adresse.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adr�t

Rask, v�ver, smidig (letvindt), beh�ndig.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adsorption

Luftarters og v�skers vedh�ngskraft ved faste stoffer.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adstringerende

Sammensnerpende.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adulation

Smiger.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adulatorisk

Smigrende, slesk.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adulere

Smigre.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adult

Engelsk for voksen.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adulteration

Forfalskning.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adulterium

�gteskabsbrud, utroskab.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adumbration

Skitse.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adumbrere

Skitsere.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Advent

De fire s�ndage f�r jul. 1. s�ndag i advent er kirke�rets nyt�rsdag og har et s�rlig festligt pr�g.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adventister

Sekt, der venter Kristi genkomst.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adverbium

Biord.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adverbiel

Biordsagtig.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adversativ

Mods�ttende.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adversitet

Modgang.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Advis

Melding, vink, praj, underrettelse.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Advisere

Melde, underrette, notificere, minde om termins udl�b eller lignende.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Advokat

Sagf�rer.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Advokatur

Sagf�rers embede, - virke i en sag.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adynami

Kraftl�shed.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Adynamisk

Sv�kket, svag.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Bugsv�mmer

Bugsv�mmeren er 15-16 millimeter og er den st�rste i Danmark af bugsv�mmer. De andre er: rygsv�mmer, sk�jtel�ber og skorpiont�ge. Den lever i stille vand som i s�er og �er. N�r den skal "snakke" gnider den forl�ret mod kanten af hovedet. Den spiser alger og planteaffald. N�r den skal have luft stikker den bagenden op til overfalden s� �nder den gennem bagenden. Den flyver godt og forlader tit vandet fordi den flytter. Den er almindelig i Danmark. Bugsv�mmeren er en t�ge og en t�ge er et insekt. Bugsv�mmerens fjender er fugle og fisk. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Cikade

Cikaden lever af plantesaft, som den suger ud af planter, og bliver den forstyrret af sine fjender, hopper den sin vej. Den m�ler 6 mm, og p� �bel� lever den blandt andet p� marehalm og hj�lme, og vingem�nstrene varierer fra cikade til cikade. Cikaden er af den slags insekter som har n�bagtige munde, stikkende munddele og sm�, b�rsteagtige f�lehorn, og bagbenene er springben. Dens fjender er fugle. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

copy-edit


Baby

Sp�dbarn, nor.rn# Navlestrengen hos den nyf�dte og normale baby m�ler mellem 35 og 70 cm og indeholder en puls�re, som blodet til moderkagen str�mmer igennem samt to blodkar, hvorigennem blodet kommer tilbage til barnet.rnrnUnder en procent af nyf�dte b�rn har udelukkende de to blodkar i navlestrengen, og her ses der flere alvorlige misdannelser p� hjerte og lunger.rnEt foster efter 3. svangerskabsm�ned kaldes f�tus, f�r 3. svangerskabsm�ned kaldes det embryon.rnrnRefrn* Lexopen


Lexopen

Lexopen er et frit leksikon ligesom Wikipedia. Lexopen blev startet af Brian Hansen, med det form�l at der p� sigt vil blive udviklet og vedligeholdt et bredt dansk open source leksikon.rnrnLexopen er d�kket af GNU Free Documentation License, s� man kan frit kopiere alle artikler, blot man laver en kildehenvisning til Lexopen.rnMange af Lexopens artikler er allerede kopieret til Wikipedia.rnrnP� Groupcare er der oprettet en gruppe med navnet leksikon, hvor arbejdet med dannelsen af et bredt dansk open source leksikon �nskes koordineret.rnrn== Externe links ==rn* Lexopenrn* Lexopen mirrorrn* Leksikon gruppen p� Groupcare

mirror


Babylonisk

Kaotisk, larmende, lastefuld.rnrnRefrn* Lexopen

Fra lexopen


Babylon

Oldtidsbyen Babylons ruiner ligger ved floden Eufrat.rnrnDer er ogs� en film ved navn Babylon 5.rnrnrnRefrn* Lexopen

ved foden af floden Eufrats -> ved floden Eufrat


Baccalaureat

Baccalaureat er den laveste akademiske grad ved nogle h�jere udenlandske l�reanstalter svarende til en dansk studentereksamen. I antikken var det betegnelsen for en arbejder p� et gods.rnrnrn== Kilde ==rn* Lexopen

Lidt links


Bacchus

Romersk gud for vinen. Svarer til den gr�ske Dionysos.rnrnRefrn* Lexopen

Dionysus -> Svarer til den gr�ske Dionysos (link)


Bachelor

UngkarlrnrnRefrn* Lexopen

Fra Lexopen


Bacille

Stavformet bakterie.rnrnRefrn* Lexopen

link


Bacillus cereus

Der findes flere typer Bacillus, hvor is�r Bacillus cereus er �rsag til f�devareforgiftning. Bacillus cereus vokser indenfor temperaturomr�det 7-48 grader, men kan indimellem ogs� vokse ved 5-7 grader, s�rligt i mejeriprodukter.rnrnBacillus cereus findes naturligt i jordbunden, hvorfra den kan sprede sig til vegetabilske f�devarer. Samtidig kan bakterien danne sporer, som t�ler fuldst�ndig udt�rring. Af samme grund kan man finde bakterien i t�rre produkter som korn, mel og krydderier.rnrnRefrn* Lexopen


Back

M�lforsvarer i boldspil.rnrnRefrn* Lexopen

fra lexopen


Backfisch

Ung pige, teenager, ungt�s, pigeunge.rnrnRefrn* Lexopen


Backgammon

er et Br�tspil, der spilles af to spillere og best�r af 1 spillebr�t, 2 x 15 brikker, 2 terninger (eventuelt 2 terninger til hver spiller) samt en satsningsterning.rnrn== Regler ==rnrnHver spiller har 15 brikker hver.rnrnOpstilling:rn* 2 brikker p� R�kke 1 til Venstrern* 5 brikker p� r�kke 6 til Venstrern* 3 brikker p� R�kke 2 til H�jrern* 5 brikker p� R�kke 6 til H�jrernrnBillede:Backgammon_start.pngrnrnMan har s� de brikker p� modsatte side, og tr�kker dem langs venstre og ender i h�jre side.rnrnVed spillets begyndelse kaster hver spiller een af sine terninger; den, der sl�r h�jst, begynder. Ved lige sl�s om. rnrnDen, der begynder, kaster sine to terninger og bruger det han sl�r. Se videre under tr�kkene.rnrnM�let er, at man f�rst spiller alle sine brikker til h�jre, derefter g� det ud p� at f� fjernet dem. Den, der f�rst n�r dette, har vundet. rnrn=== TR�KKENE ===rnrnMan tr�kker med en eller flere af brikkerne fra felt til felt if�lge det antal �jne, man har sl�et. Begge terningers �jne kan benyttes til at tr�kke med enten en eller to brikker. rnrnHvis en spiller kaster en PAS, d.v.s. begge terninger viser samme antal �jne, m� han tr�kke i alt 4 x dette antal �jne.rnF.eks. sl�r han 4 + 4, og han m� nu tr�kke ikke 4 + 4, men 4 x 4 felter frem. Alts� enten 1 brik 16 felter eller 4 brikker hver 4 felter, 2 brikker hver 8 felter eller 1 brik 12 felter og 1 (anden) 4 felter, tilsammen 16 felter. rnrnLinksrn* http://www.obgk.dk/diverse/regler.htmlrnrn----rnrnRefrn* Lexopen

link engelsk, billede af start p� spillet samt lidt sm�tteri.


Backlist

I forlagsvirksomhed, b�ger der har konstant salg.rnrnRefrn* Lexopen

Fra lexopen


Bacon

Englands-Fl�skrnrnRefrn* Lexopen

Fra Lexopen


Badaus

Brat, pludselig, uventet.rnrnRefrn* Lexopen


Dafnie

Dafnien har 4-6 par ben, og de sv�mmer med de to par f�lehorn. Dafnien er op til 5 mm lang. den kan godt lide at bo i gadek�r og damme, fordi der er nok med f�de. Den vil helst v�re i store flokke, s� f�ler den sig mere tryg mod sine fjender. Den er meget almindelig. Den lever af planteplankton. Den skaffer sig ilt fra vandet med g�ller. Dens fjender er plankton�dende dyr f.eks. skallen.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

gentagelse slettet


Dagp�fugle�je

Dagp�fugle�je har, som alle insekter, et modstandsdygtigt ydre skelet "hudskelet." Kroppen er opdelt i tre afsnit: hoved, bryst og bagkrop. Hovedet har store �jne og b�rer f�lehorn, hvor der findes masser af lugte- og sanseorganer, og munddelene. Den har en lang sugesnabel, og n�r den ikke bruger den, ruller den snablen op som en urfjeder. Snablen gemmes af et par beh�rede, leddelte vedh�ng, som hedder "palperne." Gennem snablen kan den opsuge flydende n�ring for eksempel fra blomsternektar eller fra kn�kkede tr�er, hvor der kommer saft ud af og ogs� fra nedfaldne frugter.rnrnBrystet b�rer to par vinger og tre par leddelte ben, og det er koden til de kraftige flyvemuskler. Hver vinge bliver mere stiv, fordi at bitte sm� r�r, som kaldes "ribber" g�r dem stivere. Hos alle dagsommerfugle danner ribberne en ramme om et centralt vingefelt, som kaldes "midtcellen" (den kaldes ogs� "diskalcellen" eller bare "cellen"). Vingens tegningsm�nster spiller en stor rolle for arts-bestemmelsen, og af hensyn til beskrivelsen af de enkelte tr�k, er det nemmest at inddele vingen i forskellige felter, s� som roden, diskalen, postdiskalen, submarginalen.rnrnFarverne p� vingerne kan v�re pigmenter i sk�llene, eller de kan skyldes en speciel opbygning af sk�lv�ggene, dvs. de er "strukturfarver" (det g�lder specielt metalliske farver). Farvem�nstrene kan camouflere sommerfuglen i hvilestilling, eller de kan virke afskr�kkende over for dens fjender (dagp�fugle�jens �jetegning). Farvem�nstrene spiller ogs� en stor rolle for genkendelse af han- og hun-k�n. I�vrigt har mange af dagsommerfugles hanner striber eller pletter af specielle duftsk�l, hvis duft virker stimulerende p� hunnen.rnrnSt�rstedelen af bagkroppen er udfyldt af tarmkanalen og k�nsorganer. Bagkroppen p� hunnen er normalt st�rre end hannens, og i det hele taget er hunnen st�rst af de to k�n hos de fleste sommerfugle. Den f�r et kuld �g om �ret normalt i juni/august, men g�r til overvintring mellem sidst i juli og f�rst i oktober, men det kommer an p� vejret. Den flyver igen efter overvintring i marts/maj.rnrnDagp�fugle�je vil helst leve p� �bne og solrige steder i skovomr�der, tr�bevoksede bredder, fugtige enge, brakmarker, beskyttede kl�fter med buske og sm� tr�er. De overvintrende sommerfugle og larver, overvintrer i k�lige og m�rke steder som f.eks. hule tr�er, br�ndestabler, skure, spalter i sten og steng�rder. Larven lever mest af br�ndn�ldeblade og de voksne dagp�fugle�jer suger nektar af forskellige blomster. rnrnDagp�fugle�jen hedder dagp�fugle�je fordi den har pletter der ligner �jne p� vingerne. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

[den] hedder dagp�fugle�je fordi at den har pletter, der ligner �jne -> [den] hedder dagp�fugle�je fordi den har pletter der ligner �jne


Dammusling

Langt de fleste muslinger lever i saltvand, men der er ogs� nogle som lever i ferskvand, i damme og s�er som dammuslingen, men den findes ogs� i rindende vand i b�kke og �er. Dammuslingen lever p� bunden, hvor der er masser af dynd eller andet bl�dt underlag, s� den kan grave sig ned i bunden. N�r den bliver sulten kravler den op af sit skjul og skaber en hvirvel i vandet, s� de sm�dyr, der er omkring den bliver suget til den. Dammuslingen sluger dem og filtrerer dem, og lader vandet sive ud igen. N�r en dammusling �nder bruger den to g�lleblade. De sidder nede ved foden som er gravet ned under bunden, hvor der ogs� er luft. Dammuslingeungernes fjender er fisk, da ungernes skal ikke er s�rlig tyk, og fordi at larverne s�tter sig p� fisk.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Dansemyg

Dansemyggen er fra 10-12 millimeter lang. De fleste af de st�rre dansemyg er gr� eller sorte. De danner store sv�rme, der st�r som r�gskyer omkring kirket�rne og enlige tr�er. Larven er op til 20 millimeter. "R�de myggelarver", har vi mange slags af i Danmark. Der lever mange af dem i bunden p� s�er og �er, tit ogs� i forurenet vand. Der danner de dyndr�r hvor puppen er i. Larverne lever af planteplankton der ligger p� bunden. Myggelarverne �nder gennem et r�r de har p� bagkroppen, de sv�mmer op til overfladen, stikker r�ret op af vandet, tr�kker vejret og sv�mmer ned igen. Den sv�mmer ved at vrikke kroppen fra side til side. Myggens fjender er fugle og edderkopper.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tilfj�else og rettelse af henvisninger


Irak

er et land i Asien. Det har gr�nse til Tyrkiet i nord, Syrien i nord-vest, Jordan i vest, Saudiarabien og Kuwait i s�r og Iran i �st. Landet er efterf�lgeren til det gamle Mesopotamien. Hovedstaden og st�rste by er Bagdad. Landet har verdens anden st�rste kendte oliereserver.rnrnrnAl-Jumhuriyah Al-IraqiyahrnrnrnBillede:Irak_flag_medium.pngrnBillede:Irak_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: ukendtrnOfficielt sprog ArabiskrnHovedstad BagdadrnPr�sidentJay Garner er overhoved for en midlertidig administration.rnAreal - Total - heraf vandAreal 57 437.072 km� minimalt rnBefolkning rn - Total (2000) rn - Pr. km� St�rrelse 44rn 23.331.985 rn xx/km� rnUafh�ngighed3. oktober 1932rnValuta Irakisk dinarrnTidszone UTC +3rnNationalmelodi Land of Two RiversrnInternetdom�ne.IQrnInternational tlfkode964rnrnrnrn== Historie ==rnUddybende artikel: Iraks historiernrnDet frugtbare omr�de Mesopotamien mellem floderne Eufrat og Tigris, har bragt os nogle af verdens �ldste civilizationer, s�som sumererne, babylonerne og assyrerne. Det var i lang tid en del af Persien, men i 656 belv det erobret af araberne, og i 762 flyttede kalifatet til den nye by Bagdad (t�t p� det gamle Babylon). Denne by forblev centrum for den arabiske verden indtil den blev inkluderet i det Ottomanske imperium i 1534. I 1915 besatte britiske tropper Irak, og det endte med uafh�ngighed i 1932. Det socialistiske Ba'ath parti fik kontrollen i 1968, og iv�rksatte et strengt styre. I 1980'erne blev Irak involveret i en lang krig med nabolandet Iran, den sluttede i 1988. I 1990 besatte Irak Kuwait men blev smidt ud af en international styrke, derefter var Irak isoleret fra resten af verden. I for�ret 2003 blev Irak invaderet af en styrke ledet af USA og Storbritanien og det ledende Ba'ath parti blev sat fra magten.rnrn== Politik ==rnUddybende artikel: Iraks politikrnrn== Provinser ==rnUddybende artikel: Iraks provinserrnrnIrak er opdelt i 18 provinser (muhafazat, ental - muhafazah):rnrn* Al Anbarrn* Al Basrahrn* Al Muthannarn* Al Qadisiyahrn* An Najafrn* Arbilrn* As Sulaymaniyahrn* At Ta'mimrn* Babilrn* Bagdadrn* Dahukrn* Dhi Qarrn* Diyalarn* Karbalarn* Maysanrn* Ninawarn* Salah ad Dinrn* Wasit

Noget historie


Dv�rgkonk

Dv�rgkonken er en snegl. Dv�rgkonkens hus er 2-3 cm h�jt. Den er vores almindeligste havsnegl, der lever helt inde ved strandkanten. Findes tit nedgravet i sandbunden og den lever af sm� orme og lignende, og af d�de dyr som ligger p� bunden. Hvis der ligger en d�d fisk p� lavt vand, kan man tit se mange dv�rgkonkylier �de l�s af den. Dv�rgkonken er et rovdyr. Den har en del fjender for eksempel ryle, r�dben, strandskade og klyde.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kenneth Jerl�v, Pernille og Michael.


Dyndsnegl

Dyndsneglen er 5-7 millimeter. Man ser tit rigtig mange ad gangen p� strand- og slikvaderne nede p� havbunden i de mere salte af vore farvande. Den findes tit sammen med slikkrebsen. I Vadehavet p� S�nderjyllands vestkyst har man fundet indtil 60.000 pr. m2. Det g�r ondt, hvis man tr�der p� dem, for de borer sig nemlig op i foden.rnrnDyndsneglen lever af plankton. En af dens fjender er m�gen, s�rlig h�ttem�gen. N�r vandet tr�kker sig tilbage ved ebbe, f�lger m�gerne efter p� havbunden og tager dyndsneglene med n�bbet, og s� har de f�et sig en lille godbid.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Henrik og Kathrine, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


D�dyr

Et d�dyr er et pattedyr. Dens hale er omkring 15-20 cm. De er nomalt r�dbrune med hvide pletter p� ryggen, halen har en sort midterstribe. Den ligner lidt et r�dyr som de fleste af os nok har set, bortset fra de hvide pletter p� ryggen. Den h�rer til i Middelhavsomr�det men er blevet indf�rt i flere lande i Europa, der lever ikke mange frit i Danmark, de fleste lever i dyreparker.rnrnDens klove er ikke ret store og dens fodspor er ret sm�. Der, hvor den lever, skal der v�re meget ro og fred og masser af b�r og gr�s. Det er der p� �bel�, hvor d�dyrene lever frit. D�dyret er fredet over hele landet. D�dyret �nder via lunger ligesom os. rnrnD�dyret er en dr�vtygger, det vil sige at den har tre maver, f�rst s� tygger den p� maden og tager den ned i den f�rste mave, s� kommer det op igen og s� tygger den lidt p� det igen og s� ryger det ned i den anden mave og s� ryger det op igen s� tygger den lidt p� det igen og s� sluger den det igen, og til sidst ender det nede i den sidste mave. Dr�vtyggere har alts� 4 forskellige maver, der hj�lper dem med at ford�je de h�rde plantefibre, der f.eks. er i gr�s.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kathrine og Henrik.


D�gnflue

D�gnfluen er et insekt. D�gnfluenlarven lever nede i b�kken. Den har tre haletr�de og udvendige g�ller langs siden af bag kroppen. Larven forvandler sig til en d�gnflue, der flyver ind til bredden. Den voksne d�gnflue lever kun f� timer eller dage. Hannen er 13-16 mm og hunnen er 16-22 mm lang. Hannerne danner i lune sommeraftner store sv�rme langs s�bredder. Den spiser slet ikke som voksen. Dens fjender er fugle. N�r d�gnfluen har lagt �g, d�r den samme dag. �ggene udkl�kkes og bliver til vandnymfer.rnrnD�gnfluen ken godt lide at v�re ved s�en, for der skal den l�gge sine �g, og det er n�dvendigt at der er fugtigt, ellers kan �ggene ikke udkl�kkes. D�gnfluen vil helst v�re hvor der er fugtigt, og hvor der er l�. S� derfor er det ideelt ved s�en p� grund af fugtigheden, og de h�je tr�er, der er hele vejen rundt om s�en, giver l�.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Jeff og Lene, Kathrine og Henrik.


Badin

Sp�gefuglrnrnRefrn* Lexopen

Fra lexopen


Badinage

Sp�g, l�jer.rnrnRefrn* Lexopen


Badinerie

Sp�g, l�jer.rnrnRefrn* Lexopen


Badometri

Skridtm�ling.rnrnRefrn* Lexopen


Badulje

St�hej, ballade.rnrnRefrn* Lexopen


Badus


Baffin Land

� p� 570.000 km2.rnrnRefrn* Lexopen


Babelsk

Kaotisk, larmende.rnrnRefrn* Lexopen


�rentvist

�rentvist, Dermaptera, er en gruppe af insekter med en kraftig tang p� bagkroppen. Den almindelige �rentvist er cirka 10-14 milimeter lang og har ildelugtende stinkkirtler. �rentvisten er et natdyr, der lever af plantedele og bladlus. Den er udbredt i Danmark. �rentvisten er et insekt som er lyssky og selskabelig, alts� kan lide at v�re sammen med andre. Hos hunnen er tangen 3,5-5 millimeter, og hos hannen 4-9 millimeter. Farven er r�dbrun med lidt gullige vingesk�l og d�kvinger. Flyvevingerne er udviklede, man ser dem bare aldrig flyve. De kan ses hele �ret men is�r i august, hvor ungerne er udvoksede. �ggene bliver sidst p� vinteren lagt ned i en 5-8 centimeter lang, skr� gang som er gravet om efter�ret. De sm� leder om natten efter f�de, og om dagen er de i huller overv�get af deres mor. Efter et stykke tid d�r moderen og ungerne m� klare sig selv. De skal igennem 4 hudskifter, f�r de er udvokset. Det nye hylster er helt hvidt, men efter 6-7 timer, er det nye m�rkt og stift. S� hvis du ser en hvid �rentvist, er det ikke en albino. Den spiser andre dyr og plantef�de (frugt og d�de insekter). Selv bliver den spist af fugle eller m�ske af guldsmede.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrn*Hjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/rn*Lexopen

Tak til Kuna og Jesper Torp.


�sters

En �sters har to forskellige skaller, den ene skal er flad den anden er mere buet og ru. En �sters lever af plankton, som den filtrerer fra havvandet. Dens larver er ca. 0,1 mm store, de er fritsv�mmende i to uger, s� s�tter den sig fast p� bunden, der bliver den til den d�r. Hvis en �sters ikke bliver dr�bt, kan den leve i op til 20 �r. Det tager tre-fire �r for den at vokse op til spisest�rrelse. Nogle steder dyrker man �sters i specielle saltvandsdamme. En �sters� fjender er mennesker og forskellige fisk, og nogle fugle. En �sters laver perler, ved at den f�r et sandkorn ind i sig, s� "omringer" den sandkornet med perlemor, lag p� lag; det g�r den fordi sandkornet irriterer den.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Hvis en musling ikke bliver dr�bt -> Hvis en �sters ikke bliver dr�bt


�sters�musling

�sters�muslingen lever ned til 140 meters dybde. Den kan h�jst blive 3 cm og er nogle gange meget r�dlig. Den �nder igennem et r�r som den stikker op gennem sandet, hvor den filtrerer vandet for ilt. �sters�muslingens to �nder�r er fuldst�ndigt adskilte, �nder�renes yderste del er meget bev�gelig og kan unders�ge overfladens lag af r�dnende dyre-og planterester og plankton. Den bev�ger sig med en "fod" den har, som den skubber sig fremad med. Dens fjender er krabber, hummere elller fugle hvis den skulle ligge p� lavt vand.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kuna, Jesper Torp og Lene.


Edderfugl

En edderfugl �der mange sm� krebsdyr og muslinger. Den dykker ned efter dem i det lave vand ved kysten. N�r den f�r de h�rde skalller ned i maven, bliver de malet i stykker i kr�sen. Det er en meget kraftig muskel, der er en del af edderfuglens mave. Den kan knuse muslinger, der er op til 7 cm lange. En edderfugl kan p� et d�gn �de lige s� meget, som den selv vejer. Hos de fleste dyr er der stor forskel p� en han og en hun. Det er der ogs� her. Hunnen skal helst v�re sv�r at f� �je p�, n�r den ruger p� reden. Hannen er hvid og sort med en flot gr�n nakke og et rosa bryst. En han er flot at se p�. Jo flottere den er, jo nemmere har den ved at g�re indtryk p� hunnen. Dens fjender er fugle der er st�rre og st�rkere end den. Der er mange fugle i Vadehavet, fordi der er meget f�de. Den ruger p� land. rnrnNogle af verdens st�rste kolonier af Edderfugl findes i det vestlige Island.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Eremitkrebs

Eremitkrebsen bor i tomme sneglehuse. Den har ikke selv en skal til at beskytte sig. Den sl�ber rundt med sit l�nte hus. En eremitkrebs har en bl�d bagkrop. En eremitkrebs lever p� lavt vand og den er 5-6 cm lang og 2-3 cm h�j. Den kravler hen langs sandet, den bev�ger sig med sine kl�er. N�r man tager en eremitkrebs op, og hvis man bliver bidt, s� g�r det ikke s�rlig ondt. En eremitkrebs fjende er en havkat. N�r et sneglehus bliver for sm�t til eremitkrebsen, er den n�dt til at finde et nyt, der er st�rre. Mens den flytter, er den et let bytte for fjender. En eremitkrebs spiser bl�muslinger.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kenneth Jerl�v, Pernille, Michael, Camilla, Jesper Thune og Kenneth Axelgaard Pedersen.


Fiskehejre

Fiskehejren lever af sm�fisk, fr�er og krebsdyr og den fanger sit bytte p� lavt vand i s�er og moser og langs havkysterne. Fiskehejren stiller sig i vandet og fisker i stedet for p� en gren eller p� en sten. Den kan g� i vandet uden at f� v�de fjer, for den har lange ben. Den stiller sig altid, s� dens skygge falder ind p� land. N�r den er p� jagt efter f�de st�r den helt stille i vandet og lurer, eller ogs� g�r den stille i vandet.rnrnFiskehejrer har lange, gule ben og lange, gule n�b. De bliver normalt 96 cm. Fiskehejren er en almindelig ynglefugl i Danmark og den ruger i sm� eller store kolonier i h�je tr�er, b�de ved s�er og ved stranden. Der findes over 100 hejrekolonier i Danmark. Fra sidst i marts til f�rst i april, l�gger hejren 3-6 matte, bl�gr�nne �g. N�r en hejre er bange for at tabe et slagsm�l, str�kker den halsen frem, som et tegn p� overgivelse.rnrnFiskehejren kommer til Danmark i begyndelsen af marts og flyver til Sydfrankrig, Spanien eller Portugal i september-oktober. Den bliver mere og mere almindelig som vinterg�st nordfra. Hejren flyver med langsomme vingeslag og den er ca. p� st�rrelse med en stork, men n�r storken flyver str�kker den halsen fremad, mens en fiskehejre flyver med halsen b�jet ligesom et S, s� hovedet hviler mellem skuldrene. En hejres stemme er dyb og h�s.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

falsk opremsning rettet


Fj�sing

Fj�singen har en langstrakt smidig krop, gatfinnen og rygfinnen er s� lange at de n�r ned til halefinnen. Den har sm� pigge p� �jenl�gene, p� den f�rste rygfinne er de to f�rste str�ler giftpigge, og der er ogs� en giftpig p� hvert g�llel�g. Disse pigge har en fure p� hver side, og der findes et v�v der producerer giften. Giften angriber blodets blodlegemer, og kan v�re livsfarlig for folk med svage hjerter.rnrnFj�singen lever oppe i vandet, fra to til hundrede meter nede, i �sters�en, Middelhavet og Atlanterhavet. Den jager bedst om natten, den spiser krebsdyr og sm�fisk, om dagen laver den ikke meget, den ligger halvt begravet i leret eller sandet. Fj�singen kan spises (som fileter).rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

tak til Hans og Ren�.


Danmarks historie

D�nemarksen:History of Denmark nl:Geschiedenis van DenemarkenrnrnDanmarks historien starter der, hvor de skrevne kilder begynder s� sm�t. Men Forhistorien slutter f�rst der, hvor de skriftlige kilder kan forklare de ark�ologiske fund.rnrn*Jernalder rn*Vikingetid rn*Middelalderrn*Ren�ssancen rn*Oplysningstiden rn*Industrialiseringenrn*Mellemkrigstidenrn*Anden Verdenskrigrn*Efterkrigstidenrn*De glade 60'erern*EF-tidenrnrn* Omkring �r 150 sker der et skifte i de Ark�ologiske fund, af luksusvare. Fra at have v�ret koncentreret i S�nderjylland, rykker koncentrationen over p� �erne. i 200 �rne dukker en stamme der hed Herulerne op ved Sortehavet, og de fort�ller mange �r senere at de var fordrevet fra deres hjem: Lista af Danerne.rn* Omkring �r 200 falder de selvst�ndige omr�der i N�rrejyland, og den tidliger etniske opdeling i Harder, Jyder og Vendeler forsvinger. Samtidigt skabes runerne og formodenligt samtidigt sker der en opdelig af N�rrejylland i Herreder, med det udgangspunkt p� �rhus egnen. rn* Danerne n�vnes f�rste gang i det 6. �rhundrede og er da beskrevet som en stor stamme, af svensk oprindelse, som bestod af flere mindre stammer; fordelt p� omr�derne Sj�lland, Sk�ne, Halland, egnen omkring nutidens G�teborg og Bohuslen. Muligvis stammer oplysningerne oprindeligt fra Herulerne, alts� ikke ligefrem nyheder.rnrnrnUnder Vikingetiden fra det 8. �rhundrede til det 11. �rhundrede var Danmark en stormagt baseret p� Jylland, Sj�lland, Norge og den nu sydlige del af Sverige. I den f�rste del af det 11. �rhundrede forenede kong Knud II den Store Danmark og England for en periode p� n�sten 30 �r.rnrnVikingernes h�rgen bragte Danmark i kontakt med kristendommen, og i det 12. �rhundrede �gede kongen og kirken deres magt betydeligt. Mod slutningen af det 13. �rhundrede var kongen sv�kket, og adelen gennemtvang en lovgivning, som ses som Danmarks f�rste grundlov. Selv om kampen mellem kongen og adelen fortsatte ind i det 14. �rhundrede, lykkedes det dronning Margrethe I at forene Danmark, Norge, Sverige, Finland, F�r�erne, Island og Gr�nland under det danske konged�mme i Kalmarunionen. Sverige og Finland forlod unionen i 1520, Norge i 1814, Island i 1918 under en "union" med den danske konge, for endelig i 1944 at blive helt uafh�ngig.rnrnReformationen blev gennemf�rt i Danmark i 1536. De gamle danske provinser i det nuv�rende sydsverige blev tabt i 1658, og Norge blev overf�rt fra den danske krone til den svenske i 1814 som en straf for Danmarks alliance med Napoleon.rnrnDen danske liberale bev�gelse fik vind i sejlene i 1830'erne, og i 1849 blev Danmark et konstitutionelt monarki. Efter krigen mod Preussen og �strig i 1864, blev Danmark tvunget til at overgive Schleswig-Holstein til Preussen og indf�re en neutralitetspolitik. Mod slutningen af det 19. �rhundrede indf�rte Danmark v�sentlige sociale og arbejdsm�ssige reformer, som lagde grundlaget for den nuv�rende velf�rdsstat.rnrnDanmark forblev neutral under 1. Verdenskrig. P� trods af en neutralitetserkl�ring ved starten af 2. Verdenskrig blev Danmark invaderet af tyske styrker den 9. april 1940. Landet var besat, indtil allierede styrker befriede hovedparten af landet den 5. maj 1945, Bornholm dog f�rst senere. Danmark blev herefter medlem af FN og var blandt de f�rste medlemmer af NATO.rnrn== Danske historiske begivenheder ==rnrn* 1535 Slaget ved �ksnebjergrn* 1814 Freden i Kielrn* 1907 Optant-konventionenrn* 1916 S�slaget ved Jyllandrnrnrn== Artikler med baggrund i den danske historie ==rnrn* Oprop

kluder


1945

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne - 1940'erne - 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'ernernrn�r: 1940 1941 1942 1943 1944 - 1945 - 1946 1947 1948 1949 1950rn----rnBegivenhederrn* 5. maj - Danmark befries af de allierede, hvilket afslutter 2. Verdenskrig for Danmarks vedkommende. Bornholm befries dog f�rst senere.rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


Det periodiske system

en:Periodic table eo:Perioda Tabelo De La Elementoj es:Tabla peri�dica de los elementos fr:Tableau p�riodique des �l�ments ko:%EC%A3%BC%EA%B8%B0%EC%9C%A8%ED%91%9C nl:periodiek systeem pl:Uk�ad okresowy pierwiastk�w sv:Periodiska systemetrnrnEt system, der ordner de ikke-ioniserede grundstof atomer efter antallet af elektroner i de ydre orbitaler.rnrnrnGrundstoffernes periodiske systemrnrnGruppern1rn2rn rn3rn4rn5rn6rn7rn8rn9rn10rn11rn12rn13rn14rn15rn16rn17rn18rnrnrn rnIrnIIrn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rnIIIrnIVrnVrnVIrnVIIrnVIIIrnrnrnPeriodern rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rnrnrn1rn1rnHrn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn2rnHernrnrn2rn3rnLirn4rnBern rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn5rnBrn6rnCrn7rnNrn8rnOrn9rnFrn10rnNernrnrn3rn11rnNarn12rnMgrn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn13rnAlrn14rnSirn15rnPrn16rnSrn17rnClrn18rnArrnrnrn4rn19rnKrn20rnCarn rn21rnScrn22rnTirn23rnVrn24rnCrrn25rnMnrn26rnFern27rnCorn28rnNirn29rnCurn30rnZnrn31rnGarn32rnGern33rnAsrn34rnSern35rnBrrn36rnKrrnrnrn5rn37rnRbrn38rnSrrn rn39rnYrn40rnZrrn41rnNbrn42rnMorn43rnTcrn44rnRurn45rnRhrn46rnPdrn47rnAgrn48rnCdrn49rnInrn50rnSnrn51rnSbrn52rnTern53rnIrn54rnXernrnrn6rn55rnCsrn56rnBarn*rnrn72rnHfrn73rnTarn74rnWrn75rnRern76rnOsrn77rnIrrn78rnPtrn79rnAurn80rnHgrn81rnTlrn82rnPbrn83rnBirn84rnPorn85rnAtrn86rnRnrnrnrn7rn87rnFrrn88rnRarn?rn rn104rnRfrn105rnDbrn106rnSgrn107rnBhrn108rnHsrn109rnMtrn110rnUunrn111rnUuurn112rnUubrn113rnUutrn114rnUuqrn115rnUuprn116rnUuhrn117rnUusrn118rnUuornrnrnrnrnLanthaniderrn*rn57rnLarn58rnCern59rnPrrn60rnNdrn61rnPmrn62rnSmrn63rnEurn64rnGdrn65rnTbrn66rnDyrn67rnHorn68rnErrn69rnTmrn70rnYbrn71rnLurn rn rnrnrnActiniderrn?rn89rnAcrn90rnThrn91rnParn92rnUrn93rnNprn94rnPurn95rnAmrn96rnCmrn97rnBkrn98rnCfrn99rnEsrn100rnFmrn101rnMdrn102rnNorn103rnLrrn rn rnrnrnrnrnrnKemisk system af det Periodisk SystemrnAlkalimetallerAlkaliske jordmetallerLantaniderActiniderOvergangsmetallerrnAndre metallerMetallerIkke metallerHalogener�delgasserrn


Fr�

Fr�en er en lille padde, der lever i moser og p� andre fugtige steder. Den er for det meste gr�n eller brunlig, med m�rke pletter p�. Den spiser sm� insekter, ved at tage tungen ud i en meget hurtig bev�gelse, mens den har munden lidt �ben. Den starter med at �nde med g�ller, mens den er haletudse, men s� udvikler der sig lunger, og ellers �nder den gennem huden. Den kan f�rst befrugtes, n�r den er 3 �r. En lille fr� har mange fjender, der er fiskehejren, storken, snogen og musv�gen, og det er sj�ldent, at de dyr er ved b�kken, s� den lever et meget trygt liv d�r. I parringstiden opholder den sig i vandet, og der har den ogs� mange fjender som f.eks. gedden, �len, odderen og vandspidsmusen.rnrnFr�en lever ogs� ved vandhuller. Fr�en kan nemlig godt lide at v�re p� fugtige omr�der, hvis den kommer ud i solen udt�rrer den. Der er ogs� meget mad til den her, for fr�en spiser regnorme og insekter, som der er masser af her.rnrnHaletudsen er ca. 8-10 cm lang. De voksne fr�er holder til p� bredden af s�er og damme, hvor de yngler i begyndelsen af juni. De er almindelige p� �erne og i det syd-�stlige Jylland.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kathrine og Henrik,Camilla, Jesper Thune Pedersen og Kenneth Axelgaard Pedersen,Troels Hansen, Christina og Morten.


Gedde

Gedden er en af Danmarks st�rste fisk, der lever i ferskvand. Den findes ogs� i brakvand, for eksempel omkring Gotland.rnrnDen bliver for det meste 40-60 cm lang, men der er fanget en gedde, der var halvanden meter lang og vejede 26,5 kg. rnrnGedden er stort set alt�dende, og den er ikke bange for at angribe et dyr, som er lige s� stort som den selv. Gedden bev�ger sig ved at sl� halen fra side til side. Gedden lever i s�er og store �er, som er dybe nok , det vil sige mindst to meter dyb. Gedden �der aborrer, fr�er, skaller, �llinger og andre ferskvandsfisk og dyr. rnrnGeddens eneste fjende er mennesket og andre gedder. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Aeration

Luftning, iltning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aerob

Aerob betyder iltkr�vende.rnOrdet bruges for eksempel om bakterier, der kr�ver ilt for at kunne vokse.rnOrdet bruges ogs� om andre processer, der kr�ver tilstedev�relse af ilt. For eksempel "aerob tr�ning", der hentyder til hvilken forbr�ndingsform, der anvendes i kroppens muskler ved en bestemt tr�ningsintensitet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aerob Respiration

Respiration, som omfatter forbr�nding af organisk stof og absorption af fri ilt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aerobat

Linedanser.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aerodrom

Flyveplads, flyvemark.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aerodynamisk

Str�mlinet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aerogram

Let, tynd brevformular til luftpost.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aerolit

Meteor.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aerologi

L�ren om luften.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aerologisk

Luftvidenskabelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aeronaut

Flyver, luftskipper.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aeroplan

Flyvemaskine.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aerosold�se

D�se, hvis indhold er under tryk, s� det kan bl�ses ud i en fin st�vsky.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Aerostat

Luftskib.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Nereis

En Nereis kan blive cirka 15 cm lang, og kan ogs� v�re gr�lig eller gr�nlig. Den kan findes under sten og gange den selv graver. Neries er en b�rsteorm. Den lever mest i gang- systemer, p� lavt vand. Det er et rovdyr. Ved h�jvandet jagter den rundt p� sandbunden efter byttedyr. Dens livret er andre orme. Dens fjender er hesterejen og strandkrabben.rnrnI forhold til Vadehavet er sandbunden p� �bel� lysere, s� b�rsteormen er ogs� lysere, da den tilpasser sig farverne der, hvor den lever.rnrnNereis lever b�de i brakvand, og i saltvand.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kenneth Axelgaard Pedersen, Jeff og Camilla.


HTTPS

er en krypteret udgave af HTTP. HTTPS er en protokol p� internettet der oftest bruges i forbindelse med tjenester hvor kun afsender og modtager m� kende meddelelsen, for eksempel netbanker, debetkort- og kreditkort-betaling via internettet og tilmelding hvor CPR-nummer skal opgives.rnrnStort set alle moderne web-browsere forst�r denne protokol. Benytter som standard port 443.

Port 443


Sommer

perioden mellem for�r og efter�r


Venstresocialisterne

Venstresocialisterne (VS) blev dannet i 1967. Det blev dannet af en r�kke medlemmer af SF, bl.a. nogle folketingsmedlemmer, som var utilfredse med SF's politik under det s�kaldte 'R�de Kabinet' fra 1966 til 1967. Her havde SF og Socialdemokratiet flertal i Folketinget.

link


Gul Snerre

Gul snerre er en 10-60 cm h�j plante. Dens smalle blade, hvis kant er rullet tilbage, sidder i en 8-tallig krans. De sm� gule blomster, som den har mange af, er samlet i en t�tblomstret top. Den er almindelig p� bakkeskr�nter, langs vejkanter, p� sandede strandenge og i klitter, og den blomstrer i juni-august. Planten kaldes ogs� "Jomfru Marias sengehalm".rnrnGul snerre er v�rtsplante for insekter som for eksempel snerresv�rmeren.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

tak til Troels Hansen, Christina og Morten, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole


Guldsmed

Guldsmedens larver er vanddyr. De adskiller sig fra alle andre insektlarver ved, at underl�ben er omdannet til en udskydelig tang, som kaldes "masken", hvorved bytte fanges. De bruger ikke en puppe til at forvandle sig med, nymferne (som i dette tilf�lde er larven) kryber op p� land lige f�r forvandlingen. Den nye, forvandlede guldsmed er meget bl�d og h�nger tit i nogle timer ved den tomme nymfehud, f�r den er h�rdet s� meget, at den kan flyve. Den 35 mm lange vandnymfe som har g�llebladene i bagenden som hos alle vandnymfer. Den er ret almindelig i st�rre damme og s�er mellem vandplanter. Den 38 mm lange guldsmed er ikke s� almindelig som vandnymferne. Hunnen har gule �jne. Den findes som regel kun ved s�er og store damme, hvor den flyver lavt over vandet i juni/august, og den tager kun mindre bytte.rnrnFoto: 2002, Malene Thyssen. Motiv: Guldsmed ved Vejers rnrnDen bl� guldsmed h�rer til de st�rste guldsmede vi har her i Danmark. Den er 7-8 cm lang og dens vinger er cirka 11 cm. Du kan let kende den bl� guldsmed, p� grund af st�rrelsen, men ogs� p� grund af farven. Den er brunlig p� brystet, med to gullige striber p� hver side, og bagkroppen er m�rk, med bl� pletter. Den er n�sten altid i n�rheden af en s� eller en mose. Men den kan ogs� v�re p� de �bne steder i skoven. N�r den har fundet et sted at finde f�de, s� skal der ikke komme andre guldsmede, og hvis der kommer en anden guldsmed bliver den jagtet v�k. Hvert af guldsmedens �jne best�r af cirka 30.000 sm� �jne der sidder meget t�t ved siden af hinanden, s� den kan bruge det som et �je. Den spiser insekter. Dens fjender er fugle og fr�er. Grunden til, at den gerne vil v�re ved et vandhul er, fordi der er mange insekter. Larven spiser sm� fisk og haletudser og insekter. Som fangeredskab bruger den sin underl�be, der er temmelig lang. Den ligner en lille arm, der kan b�je og str�kke sig, normalt er den foldet sammen under larvens hoved.rnrnEn voksen guldsmed lever over vandet, mens guldsmedelarver lever i vandet. Guldsmede spiser insekter, og guldsmedelarverne tager insektlarver, haletudser og sm� fisk. N�r en guldsmedlarve kommer frem af �gget, s�ger den ned til bunden, hvor den opholder sig i de n�ste 3-4 �r. Mens den ligger der, bruger den for det meste, tiden til at kravle omkring i de halvr�dne plantedele. Stille og roligt, bev�ger den sig. De lange, tynde ben er ikke rettet fremad, som hos den voksne guldsmed, men derimod ud til siderne, s� de er velegnede som gang-lemmer. I s�en er der mange f�dedyr for guldsmedelarverne, og de voksne guldsmede fanger insekter ved s�ens overflade. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


23. januar

Januar en:January 23 eo:23-a de januaro es:23 de enero fr:23-janvier nl:23 januari no:23. Januar pl:23 stycznia sv:23 januarirnrn23. januar er dag 23 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 342 dage tilbage af �ret (343 i skud�r).rnrnErementias dag. Der er tale om Sankt Agnes veninde, der blev stenet, da Agnes blev f�rt til graven. Erementias var god at p�kalde for middelalderens gravide kvinder.rnrnBegivenhederrn*1556 - Det alvorligste jordsk�lv i jordens historie dr�ber 830.000 mennesker i Kina.rn*1739 - Undervisningspligt indf�res ved forordning.rn*1849 - Elizabeth Blackwell tildeles sin MD af Medical Institute of Geneva, New York, og bliver dermed USA's f�rste kvindelige l�ge.rn*1885 - Nielsine Nielsen erhverver som den f�rste kvinde i Danmark l�gevidenskabelig kandidatgrad ved K�benhavns Universitet.rn*1925 - Danske kvinder f�r ved lov adgang til visse pr�steembeder.rn*1951 - Det danske hospitalsskib �Jutlandia� afsejler fra Danmark til Korea, for at yde assistance i Korea-krigen.rn*1954 - Forfatteren Ernest Hemingway styrter ned med et fly, men overlever.rn*1956 - Danmarks f�rste motorvej, H�rsholmvejen, �bner. Det skete dog ikke uden problemer. De 13 rutebiler med 300 indbudte g�ster k�rte fast i sneen, der var faldet under en kraftig snestorm to dage f�r.rn*1960 - Et bemandet amerikansk bathyscaf-skib n�r ned til bunden af Marianergraven i Stillehavet, som er det dybest kendte sted p� verdenshavene.rn*1968 - Statsminister Jens Otto Krags socialdemokratiske regering taber dagens Folketingsvalg. Ny statsminister blev den radikale Hilmar Baunsgaard - for den f�rste borgerlige regering siden 1953.rn*1971 - Fangerne i de danske f�ngsler f�r lov til at l�se porno i f�ngslerne.rn*1973 - Ved en fredskonference i Paris lykkes det at forhandle sig frem til en v�benhvile i den 13 �r gamle Vietnamkrig.rnrnF�dtrn*1899 - Humphrey Bogart, skuespiller. D�d 1957.rn*1941 - Judy Gringer, skuespillerinde.rnrnD�dsfaldrn*1978 - Terry Kath, guitarist i rockgruppen "Chicago" d�r i en v�deskudsulykke, da han spiller "russisk roulette".rn*1989 - Salvador Dali, surrealistisk spansk maler - 84 �r.rnrn----rnSe ogs�: rnrn22. januar - 24. januar - 23. december - 23. februar - liste med alle dage rnrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

Tak til Morten Wieder


1. februar

Februar en:February 1 eo:1-a de februaro es:1 de febrero fr:1-f�vrier nl:1 februari no:1. Februar pl:1 lutego sv:1 februarirnrn1. februar er dag 32 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 333 dage tilbage af �ret (334 i skud�r).rnrnBrigidas dag. Der et tale om en irsk helgeninde, der var s� from, at der over hendes hus br�ndte en klar lue. Hun d�de i sit kloster i �r 523.rnrnBegivenhederrn*1757 - I Danmark indf�res der b�destraf for drukkenskab.rn*1797 - Den danske stat indf�rer �Toldloven af 1797�. Loven var et skridt mod st�rre handelsfrihed. Langt de fleste ind- og udf�rselsforbud blev fjernet, og erstattet med lave og rimelige toldsatser. Eftertiden har betragtet Toldloven som den danske handelsgrundlov.rn*1864 - �strigske og preussiske tropper g�r over Ejderen - og dermed er krigen mod Danmark startet. Danskerne havde 4 s�rede, 7 fangne og 3 savnede efter dette f�rste sammenst�d. De allierede tyskere og preussere led ingen tab. De danske forposter trak sig tilbage til Dannevirke-stillingen.rn*1917 - Tyskland proklamerer "uindskr�nket ub�dskrig". Det bet�d, at de hidtidige farezoner blev udvidet, og at ogs� neutrale skibe i disse zoner ville blive s�nket uden varsel. Det skete i et fors�g p�, at lave en total blokade af England, for at tvinge dem til fred. Det bet�d, at dansk skibsfart n�sten gik i st�, efter et par s�nkninger med mange d�de. I alt s�nkede tyske ub�de under 1. Verdenskrig 5.234 skibe - deraf ca. 250 danske. Kun 178 ub�de led samme sk�bne. 667 danske s�folk i handelsfl�den mistede livet under krigen, som f�lge af den uindskr�nkede ub�dskrig.rn*1919 - Den f�rste �Miss America� konkurrence afholdes. Konkurrencen blev afholdt i New York, og blev vundet af Edith Hyde - mor til to og gift med Tod Robbins.rn*1949 - Det amerikanske pladeselskab RCA Victor udsender historiens f�rste single, der skulle k�re med 45 omdrejninger i minuttet. 45-singlen slog snart 78�eren ud af markedet.rn*1953 - Det danske landsting afskaffes.rn*1979 - Irans religi�se overhoved Ayatollah Khomeini vender tilbage til Iran efter mange �rs eksil i Paris, Frankrig. Millioner af iranere gav ham en stormende velkomst.rn*1987 - 24 buspassagerer bliver dr�bt i den v�rste bilulykke i Jugoslavien siden 2. Verdenskrig, da den danske lastvognschauff�r Vagn Kristensen k�rer ind i bussen. Vagn Kristensen blev anklaget for uforsvarlig k�rsel, og sagen skulle blive voldsomt omtalt i Danmark. I april fik han 6 �rs f�ngsel som eneansvarlig for ulykken, der var sket i st�rkt snevejr. Vagn Kristensen blev l�sladt i maj 1989 efter en udvekslingsaftale mellem Danmark og Jugoslavien.rn*1987 - Terry Williams fra Los Gatos i Californien, USA, vinder historiens til da st�rste gevinst i en enarmet tyvekn�gt - nemlig 4,9 millioner$.rn*2001 - Den 44-�rigel ibyske efterretningsagent Abdel Basset al-Megrahi, bliver id�mt livsvarigt f�ngsel for bombeattentatet mod en jumbojet over Lockerbie i Skotland i 1988. Bombeattentatet mod Pan-Am flyet over Lockerbie kostede 270 mennesker livet.rn*2003 - NASAs rumf�rge Columbia styrtede til jorden i Texas 15 minutter f�r landingen, 7 astronauter d�de.rnrnF�dtrn*1572 - Ellen Marsvin, Christian d. 4's svigermor.rn*1901 - Clark Gable, skuespiller. D�d 1960.rn*1931 - Boris Jeltsin, ruslands f�rste frit valgte pr�sident.rn*1937 - Dan (Isaac Donald) Everly (Everly Brothers), i Brownie, Kentucky, USA.rn*1937 - Ray Sawyer, sanger i Dr. Hook.rn*1939 - Dario Campeotto, sanger.rn*1944 - Aage Haugland, operasanger.rn*1965 - Prinsesse Stephanie af Monaco.rn*1968 - Lisa Marie Presley, datter af Elvis Presley, og senere gift (i en periode) med Michael Jackson.rnrnD�dsfaldrn*1966 - Buster Keaton, filmkomikeren d�r i Hollywood - 69 �r.rn*1986 - Alva Myrdal, den svenske fredsfork�mper - 84 �r.rn*1988 - Bo Bendixen, sanger, entertainer og danseinstrukt�r - 52 �r.rnrn----rnSe ogs�: rnrn31. januar - 2. februar - 1. januar - 1. marts - liste med alle dage rnrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december


3. februar

Februar en:February 3 eo:3-a de februaro es:3 de febrero fr:3-f�vrier nl:3 februari no:3. Februar pl:3 lutego sv:3 februarirnrn3. februar er dag 34 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 331 dage tilbage af �ret (332 i skud�r).rnrnBlasius eller Ansgars dag. Blasius var en eremit, der led martyrd�den ved halshugning i 316, og er siden blevet l�gernes v�rnehelgen. Ansgar var en benediktinermunk, der kom med h�vdingen Harald Klak til Norden og bragte kristendommen med sig.rnrnBegivenhederrn*1864 - Fra vinduerne p� Gottorp slot overv�rer Kong Christian den 9., hvordan �strigske tropper uden vanskeligheder erobrer hele forterr�net syd for Dannevirke.rn*1913 - I Berlin i Tyskland grundl�gges det antroposofiske selskab af Rudolf Steiner.rn*1917 - USA afbryder de diplomatiske forbindelser med Tyskland. �rsagen var, at Tyskland et par dage tidligere havde proklameret "uindskr�nket ub�dskrig", og meddelt, at ethvert skib ville blive torpederet.rn*1959 - Ved et flystyrt i Iowa i USA omkommer tre af landets popul�reste sangere - den 17 �rige Ritchie Valens, den 22 �rige Buddy Holly og "The Big Bopper".rn*1963 - Som den f�rste nogensinde springer finske Pentti Nikula over 5 meter i stangspring.rn*1966 - Sovjetunionen foretager den f�rste ubemandede landing p� M�nen, med rumsonden "Luna 9".rn*1968 - I Fredensborg Slotskirke bliver prinsesse Benedikte og prins Richard gift.rn*1969 - El-Fatah lederen Yassir Arafat v�lges i Cairo til leder af den koordinerende organisation PLO.rn*1980 - Et fangeopr�r i statsf�ngslet i New Mexico i USA stoppes af politiet. Opr�ret var startet dagen f�r, og 33 fanger var d�de - dr�bt af medfanger eller en overdosis narkotika.rn*1981 - Gro Harlem Brundtland (S) bliver Norges f�rste kvindelige statsminister.rn*1989 - Ved et uventet og blodigt kup bliver Paraguays diktator, general Alfredo Stroessner, styrtet. Kuppet blev anf�rt af en af hans n�rmeste medarbejdere, general Andres Rodriguez, som lovede at indf�re demokrati. Stroessners s�n var gift med Rodriguez' datter. Mellem 250 og 300 blev dr�bt under kuppet. Stroessner var selv kommet til magten i Paraguay ved et milit�rkup i 1954.rn*1998 - For f�rste gang i 135 �r bliver en kvinde henrettet i USA - i delstaten Texas. Det var Karla Fay Tucker, der blev henrettet ved en giftindspr�jtning, for et dobeltmord beg�et i 1983.rnrnF�dtrn*1889 - Carl Th. Dreyer, filminstrukt�r.rn*1907 - James A. Michener, forfatter.rn*1928 - Frankie Vaughn, sanger.rn*1946 - Mette Fugl, journalist.rn*1951 - John Cougar Mellencamp, sanger og guitarist, i Seymour, Indiana, USA.rn*1958 - Klaus Berggren, tidl. fodboldspiller og fodboldmanager.rnrnD�dsfaldrn*865 - Ansgarrn*1014 - Svend Tvesk�g, dansk konge.rn*1989 - Ebbe Langberg, skuespiller og teaterdirekt�r - 55 �r.rn*1996 - Gene Kelly, danseren, sanger, skuespiller og koreograf - 83 �r.rnrn----rnSe ogs�: rnrn2. februar - 4. februar - 3. januar - 3. marts - liste med alle dage rnrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

links...


Gravand

Gravanden er 61 cm. Den er en fredet fugl i Danmark, og derfor er den blevet en meget almindelig ynglefugl. Den graver huller til reder i brinker og skr�nter, men den kan ogs� ruge i kaninhuller og r�vegrave, selvom der stadig er kaniner eller r�ve tilbage. Det siges at grav�nderne hvirvler sand i �jnene p� r�ven, hvis den bliver for n�rg�ende. Gravanden bygger ikke nogen egentlig rede, men samler kun lidt mos, l�v, str� og rigeligt med dun. I juni l�gger den 8-9 store, tykskallede hvide �g, som under rugningen antager en gullig tone. Hunnen er mindre end hannen og har ikke nogen knop ved n�b-roden som hannen. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kenneth Axelgaard, Jeff og Camilla.


Gr�and

Gr�anden er 50-65 cm, vingefanget er 81-98 cm. Den h�rer til familien sv�mme�nder, de har sv�mmehud mellem t�erne. Kendetegnet p� en sv�mmeand er, at f�dderne sidder temmelig langt tilbage p� kroppen. Hannen har et gr�nt hoved, gult n�b og en hvid halsring, et m�rkebrunt bryst og hvid mave. Gr�anden lever i alle former for s�er og fjorde, vandl�b og i mergel-og t�rvegrave. �ggene bliver kl�kket og n�r ungerne er t�rre, bliver de f�rt ned til vandet, hvor de snadrer i overfladen eller st�r p� hovedet i vandet for at n� bunden. De halvtamme �nder i parkerne spiser insekter og br�d fra forbipasserende. De viltlevende spiser ogs� insekter og gr�s. Maden sluger de sammen med sm�sten som maser f�den, n�r maves�kken tr�kker sig sammen og slapper af. Gr�anden spiser meget forskellig mad i forhold til andre �nder, derfor er den meget udbredt. Dens fjender er r�ve og j�gere.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kuna og Jesper Torp.


Gr�spurv

Gr�spurven var engang den fugl, der var flest af i Danmark. Den har f�et sit navn efter den gr� plet (som ogs� kaldes en kalot) ovenp� hovedet. Gr�spurven lever n�r alle huse og mennesker, og is�r i byer. Den lever af plantefr�, havre og hvede. Den tager ogs� insekter i yngletiden. Den f�r 5-6 gr�lige �g, med m�rke pletter og prikker, den f�r 2-3 kuld om �ret. Dens rede er lavet af halm, str� og papirsstumper. Man ser ogs� tit gr�spurven flyve af sted med materialer som plastik, sejlgarn og andet til reden. Til foret bruger den fjer og h�r. Reden ligger i murhuller, under tage eller espaliertr�er. Gr�spurvens v�rste fjender er spurveh�gen og katten.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

afsted -> af sted


7. februar

Februar en:February 7 eo:7-a de februaro es:7 de febrero fr:7-f�vrier nl:7 februari no:7. Februar pl:7 lutego sv:7 februarirnrn7. februar er dag 38 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 327 dage tilbage af �ret (328 i skud�r).rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn* 1947 - Flemming "Bamse" J�rgensen, dansk popsanger.rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�: rnrn6. februar - 8. februar - 7. januar - 7. marts - liste med alle dage rnrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december


H�ndbold vm herrer

Der er afviklet 17 mesterskaber i VM for h�ndbold.rnrn== De enkelte �rs guldvindere blev ==rn*1938 Tysklandrn*1954 Sverigern*1958 Sverigern*1961 Rum�nienrn*1964 Rum�nienrn*1967 Tjekkoslovakietrn*1970 Rum�nienrn*1974 Rum�nienrn*1978 Vesttysklandrn*1982 Sovjetunionenrn*1986 Jugoslavienrn*1990 Sverigern*1993 Ruslandrn*1995 Frankrigrn*1997 Ruslandrn*1999 Sverigern*2001 Frankrigrn*2003rnrn== Danmarks placering ved VM ==rn*1938 4 (ud af 4 deltagende lande)rn*1954 5 (ud af 6 deltagende lande)rn*1958 4 (ud af 16 deltagende lande)rn*1961 5 (ud af 12 deltagende lande)rn*1964 7 (ud af 16 deltagende lande)rn*1967 2rn*1970 4rn*1974 8rn*1978 4rn*1982 4rn*1986 8rn*1990 Deltog ikkern*1993 9rn*1995 19 (ud af 24 deltagende lande)rn*1997 Deltog ikkern*1999 9 (der blev ikke spillet om sekund�re placeringer)rn*2001 Deltog ikkern*2003rnrn== De enkelte mesterskaber ==rn* H�ndbold VM herrer 2003

* [[H�ndbold VM herrer 2003]]


12. februar

Februar en:February 12 eo:12-a de februaro es:12 de febrero fr:12-f�vrier nl:12 februari no:12. Februar pl:12 lutego sv:12 februarirnrn12. februar er dag 43 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 322 dage tilbage af �ret (323 i skud�r).rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�:rnrn11. februar - 13. februar - 12. januar - 12. marts - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

Skabelon


13. februar

Februar en:February 13 eo:13-a de februaro es:13 de febrero fr:13-f�vrier nl:13 februari no:13. Februar pl:13 lutego sv:13 februarirnrn13. februar er dag 44 i �ret, i den Gregorianske kalender. Der er 321 dage tilbage af �ret (322 i skud�r).rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�:rnrn12. februar - 14. februar - 13. januar - 13. marts - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

Skabelon


H�ndbold VM herrer 2003

Mesterskabet for 2003 blev afholdt i Portugal.rnrnDanmark var blandt en af favoritter f�r turneringens start, efter gode resultater i testkampe op til turneringsstarten.rnrnDanmark spillede sine indledende kampe i den nordportugisiske by Sao Joao da Madeira.rnrnTurneringen blev indledt med 4 grupper af 6 hold. Heraf kvalificerede 4 hold fra hver pulje sig til den n�ste runde. rnrnrn== Resultater indledende gruppespil ==rnrnGruppe Arn*20.01 Tunesien - Kuwait 29 - 20rn*20.01 Jugoslavien - Polen 24 - 20rn*20.01 Spanien - Marocco 23 - 18rn*21.01 Kuwait - Jugoslavien 14 - 36rn*21.01 Marocco - Tunesien 24 - 28rn*21.01 Polen - Spanien 25 - 34rn*23.01 Marocco - Kuwait 22 - 25rn*23.01 Tunesien - Polen 22 - 24rn*23.01 Spanien - Jugoslavien 22 - 20rn*25.01 Spanien - Kuwait 45 - 18rn*25.01 Jugoslavien - Tunesien 28 - 27rn*25.01 Polen - Marokko 35 - 29rn*26.01 Tunesien - Spanien 25 - 33rn*26.01 Jugoslavien - Marokko 34 - 20rn*26.01 Kuwait - Polen 21 - 36rnrnGruppe Brn*20.01 Tyskland - Qatar 40 - 17rn*20.01 Island - Australien 55 - 15rn*20.01 Portugal - Gr�nland 34 - 19rn*21.01 Australien - Tyskland 16 - 46rn*21.01 Gr�nland - Island 17 - 30rn*21.01 Qatar - Portugal 21 - 31 rn*23.01 Tyskland - Gr�nland 34 - 20rn*23.01 Australien - Qatar 23 - 28rn*23.01 Island - Portugal 29 - 28rn*25.01 Portugal - Tyskland 29 - 37rn*25.01 Island - Qatar 42 - 22rn*25.01 Gr�nland - Australien 21 - 26rn*26.01 Tyskland - Island 34 - 29rn*26.01 Portugal - Australien 42 - 20rn*26.01 Qatar - Gr�nland 28 - 23rnrnGruppe Crn*20.01 Rusland - Ungarn 31 - 30rn*20.01 Kroatien - Argentina 29 - 30rn*20.01 Frankrig - Saudi Arabien 30 - 23rn*21.01 Argentina - Rusland 26 - 26rn*21.01 Saudi Arabien - Kroatien 18 - 25rn*21.01 Ungarn - Frankrig 24 - 29 rn*23.01 Rusland - Kroatien 26 - 28rn*23.01 Ungarn - Saudi Arabien 36 - 25rn*23.01 Frankrig - Argentina 35 - 18rn*25.01 Argentina - Ungarn 23 - 35rn*25.01 Kroatien - Frankrig 23 - 22rn*25.01 Rusland - Saudi Arabien 34 - 17rn*26.01 Kroatien - Ungarn 30 - 29rn*26.01 Saudi Arabien - Argentina 31 - 30rn*26.01 Frankrig - Rusland 31 - 15rnrnGruppe Drn*20.01 Algeriet - Brasilien 22 - 22rn*20.01 Sverige - Egypten 29 - 23rn*20.01 Danmark - Slovenien 33 - 24rn*21.01 Egypten - Algeriet 25 - 25rn*21.01 Slovenien - Sverige 29 - 25rn*21.01 Brasilien - Danmark 24 - 28rn*23.01 Slovenien - Egypten 26 - 27rn*23.01 Sverige - Brasilien 29 - 21rn*23.01 Danmark - Algeriet 22 - 19rn*25.01 Algeriet - Sverige 28 - 32rn*25.01 Brasilien - Slovenien 27 - 30rn*25.01 Danmark - Egypten 35 - 26rn*26.01 Sverige - Danmark 32 - 28rn*26.01 Egypten - Brasilien 31 - 24rn*26.01 Algeriet - Slovenien 25 - 35rnrnDanmark kvalificerede sig til n�ste runde, men tabte her til Rusland og Kroatien og turneringen var herefter forbi for Danmark.rnrnGruppe 1, 2.rundern*29.01 Island - Polen 33 - 29rn*29.01 Spanien - Qatar 40 - 15rn*30.01 Polen - Qatar 35 - 26rn*30.01 Spanien - Island 32 - 31rnrnGruppe 2, 2.rundern*29.01 Tyskland - Tunesien 30 - 21rn*29.01 Jugoslavien - Portugal 30 - 28rn*30.01 Tyskland - Jugoslavien 31 - 31rn*30.01 Portugal - Tunesien 27 - 26rn rnGruppe 3, 2.rundern*29.01 Kroatien - Egypten 29 - 23rn*29.01 Danmark - Rusland 28 - 35rn*30.01 Rusland - Egypten 29 - 22rn*30.01 Kroatien - Danmark 33 - 27rnrnGruppe 4, 2.rundern*29.01 Sverige - Ungarn 33 - 32rn*29.01 Frankrig - Slovenien 31 - 22rn*30.01 Sverige - Frankrig 24 - 30rn*30.01 Slovenien - Ungarn 25 - 28rnrnPlaceringskampern*01.02 Jugoslavien - Ungarn 33 - 34rn*01.02 Island - Rusland 27 - 30rn*02.02 Ungarn - Rusland 25 - 30rn*02.02 Jugoslavien - Island 27 - 32rnrnSemifinalerrn*01.02 Tyskland - Frankrig 23 - 22rn*01.02 Spanien - Kroatien 37 - 39rnrnBronzekamprn*02.02 Frankrig - Spanien 27 - 22rnrnFinalern*02.02 Tyskland - Kroatien 31 - 34rnrnKroatien vinder finalen efter en sp�ndende kamp med forl�nget spilletid.rnrnDe tre topscorere ved vm blev:rn*1. Carlos Perez Ungarn 64rn*2. Hussein Zaky Egypten 61rn*3. Olafur Stefanson Island 58

Resten af resultaterne samt de tre topscorere


Afagi

Mangel p� evne til at spise.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afan

Usynlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afani

Usynlighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Afasi

Stumhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Afebril

Feberfrirn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affinitet

1. Lighed (i legemsbygning), sammenh�ng.rn2. Svogerskab, sl�gtskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Affirmation

Det at affirmere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Affirmere

Bekr�fte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Affligere

Bedr�ve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Affliktion

Bedr�vethed, nedtrykthed, bekymring.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Affluens

1. Tilstr�mning.rn2. Indflydelse.rn3. Overflod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Affluere

Str�mme til.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Affrettando

Hastigt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Affutage

Kanonunderlag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aff�re

1. Sag.rn2. Tage aff�re, gribe ind.rn3. Forretning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Affrikat

En sproglyd. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afghanistan

Afghanistans officielle navn er Doulat i Yumhur ye Afgh�nistan. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afkastning

I biologien betegnelse for at en plante taber blade, frugter eller blomster.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

betegnelsen n�r en plante taber blade -> betegnelse for at en plante taber blade


Aflatoksin

Betegnelse for en bestemt type giftstoffer dannet af skimmelsvampe (Mycotoksiner).rnAflatoksin er kr�ftfremkaldende, og kan forekomme i en r�kke importerede f�devarer som ris, majs, pasta, n�dder og t�rrede frugter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afon

1. Klangl�s.rn2. Lydl�s.rn3. H�s.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afoni

1. Lydl�shed.rn2. H�shed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aforisme

Str�tanke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aforistisk

Ordsprogsagtig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afrikander

En afrikander er en sydafrikansk efterkommer af hollandske indvandrere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit (afrikander er singularis)


Afro-

Afrikansk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afrodisiaka

Seksuelt pirrende midler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afrodisi

Overdrevent st�rk k�nsdrift.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Overdreven st�rk k�nsdrift -> Overdrevent st�rk k�nsdrift


Afrodisiasme

Overdreven st�rk k�nsdrift.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aferese

1. Gr�sk for at tage v�k eller hente bort.rn2. Aferese er et udtryk som bruges i forbindelse med blodtapning. Normalt, n�r man bliver tappet, giver man fuldblod. Ved aferese tappes blodet som normalt, men centrifugeres s� med det samme. De delelementer, som blodbanken har brug for, tages ud, og resten af blodet sendes s� tilbage i kroppen med det samme. Ved disse afereser kan man for eksempel g� ind og n�jes med at "hente" blodpladerne eller plasmaet ud af blodet.rnSelve aferesen foreg�r ved hj�lp af en maskine, der kaldes en blodcelleseparator. Den kan centrifugere blodet med det samme og returnere de delelementer, der ikke er brug for. Under tapningen f�r donor sterile plastikslanger med en kanyle ind i armen som ved en almindelig tapning.rnVed nogle maskiner tilsluttes donor med begge arme, mens andre maskiner kun kr�ver forbindelse med den ene arm. Maskinen opsamler for eksempel blodpladerne og sender resten, det vil sige blodlegemer og plasma, tilbage til donor. Ved stik i begge arme foreg�r tapning og tilbagef�rsel samtidigt.rnVed stik i �n arm, skiftes der mellem tapning og tilbagef�rsel. M�ngden af tappet blod og tilbagef�rsel overv�ges hele tiden maskinelt, s� der er en balance mellem tappet og tilbagef�rt blod. Skulle det ske, at der bliver tappet for meget, neds�ttes hastigheden automatisk, eller maskinen stopper helt.rnEn aferese, hvor man kun udtager blodplader, tager cirka 1 time. Blodpladerne (der ogs� kaldes trombocytter) er gendannede efter f� dage, og er det n�dvendigt, kan aferesen derfor gentages nogle dage efter. Dette g�res dog kun i specielle tilf�lde, hvor der kun findes f� egnede donorer til en given patient. Da de r�de blodlegemer returneres, f�r donoren ikke blodmangel, selvom tapning gentages, inden der er g�et tre m�neder.rnDen m�ngde blodplader, der fremkommer ved en aferese, svarer til 6-10 "almindelige" tapninger. Det er den m�ngde blodplader, man som regel skal bruge til at behandle en patient med bl�dningsforstyrrelser.rnEn aferese, hvor man kun udtager plasma, foreg�r omtrent som en tapning af blodplader. Dog tager den lidt kortere tid, cirka40 minutter. Da proteinen i plasmaen gendannes i l�bet af en uge, og de r�de blodlegemer gives tilbage, kan plasmaferese gentages hver 14. dag.rnFor at forhindre at blodet st�rkner, tils�ttes det tappede blod citronsyre. Det er et biologisk stof, der forekommer naturligt i vores krop og derfor nedbrydes hurtigt. Hvis tappehastigheden er h�j, og der tilbagef�res meget plasma med citronsyre, kan der komme en h�j koncentration i blodet. Det m�rker donor som en prikken i fingre, t�er og l�ber. I s� fald skal donor g�re opm�rksom p� dette, s� hastigheden kan s�nkes, og generne vil s� hurtigt forsvinde. Eventuelt gives en kalktablet eller et glas m�lk, som neutraliserer citronsyren.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affabel

Forekommende, nedladende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affabilitet

Det at v�re affabel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affamere

Udsulte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affangning

Aflivning af s�ret vildtrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affekt

Sindsr�re, sindsopr�r, ophidselse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affektation

Skaberi, u�gthed, unaturligt v�sen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affektere

Foregive, skr�mte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affekteret

S�gt p�taget, skabagtig, unaturlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affektion

Tilb�jelighed, yndest, hengivenhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affektionsv�rdi

Mindev�rd, v�rdi p� grund af minder eller f�lelser knyttet til noget.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Afficere

P�virke, r�re, g�re indtryk p�, bringe i affekt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affiche

Opslag, plakat.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affichere

Opsl�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affiliation

1. Adoption.rn2. Optagelse (som medlem, partner eller lignende).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Affidavit

Skriftlig retsforklaring.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afrodite

K�rlighedens gudinde i gr�sk mytologi. Datter af Zeus. Afrodite er symbolet p� sk�nhed og s�dme. Hun er meget forf�rerisk og det g�r fra tid til anden ud over d�delige og guder. Afrodite gifter sig f�rst med smedenes gud Hefaistos, men bliver mere tiltrukket af krigernes gud, Ares. Da hun bliver taget p� fersk gerning i sin egen seng med Ares kr�ver Hefaistos skilsmisse. Afrodite bliver senere uformelt gift med Ares. Afrodite og Ares f�r sammen s�nnen Eros.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afskydning

I jagtterminologi den m�ngde vildt, der skydes p� et terr�n.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afskydningsplan

I jagtterminologi en plan over hvor meget vildt, man �nsker at skyde p� sit terr�n.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Afsl�et

En fugl siges at v�re afsl�et, n�r den i forbindelse med svingfjerenes f�ldning er ude af stand til at flyve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

omformuleret


Afterbeat

2. og 4. taktslag i jazzmusik.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Af�resis

Lydbortfald i begyndelse af ord.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aga

Tyrkisk titel for herre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agami

Ugift stand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agamisk

Ugift.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agat

Halv�gte �delsten.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agatobiotik

Livskunst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agenda

Notesbog.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agende

Alterbog.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agenesi

Det at v�re agenisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agenisk

Forplantningsudygtig, ufrugtbar, gold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agens

�rsag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agent

S�lger, repr�sentant.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agentur

Agentvirksomhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agere

1. Virke, spille, skr�mte.rn2. Optr�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agern

Egens frugter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Ageusi

Mangel p� smagssans.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agevole

Let, med let h�nd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aggersborg

Aggersborg er Danmarks st�rste vikingeborg. Aggersborg ligger ved Aggersund p� nordsiden af Limfjorden. Borgen har en indre diameter p� 240 meter og er formentlig bygget omkring 980 da Harald Bl�tand regerede landet.rnrn----rnKilder/henvisningerrn* Info fra Skov- og Naturstyrelsen: http://www.sns.dk/Hanherred/oplev/aggersborg.htm

omkring 980 hvor Harald Bl�tand regerede -> omkring 980 da Harald Bl�tand regerede


Agglomerat

Sammenhobning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agglutination

sammenkl�bning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agglutinere

Lime sammen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agglutin�s

Kl�bende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aggravation

Det at aggravere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aggravere

Sk�rpe, g�re v�rre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aggregat

1. Samling, hob.rn2. Apparat eller lignende sammensat af flere dele.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Aggregation

Det at aggregere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Aggregere

Optage (i et samfund).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aggression

Angreb, overfald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Angreb, overflad -> Angreb, overfald


Aggressiv

P�g�ende, ud�skende, angribende, angrebslysten, stridbar.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aggressivt

Angrebsvis.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agil

R�rig, beh�ndig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agilita

Lethed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agilitet

Smidighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agio

Opg�ld.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agiotage

Ulovlig b�rsspekulation.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agitation

Ophidselse, sindsuro, propaganda, reklame.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agitato

Lidenskabeligt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agitator

En, der driver agitation.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Agitatorisk

Overtalende, ophidsende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agitere

Op�gge, virke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agitere for

Virke for.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agneau

Fransk for lammek�d.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agurk

pl:Og%C3%B3rek sv:GurkarnEn agurk (latin: Cucumis sativus) er en frugt der kan spises. Agurker gror p� agurkeplanter.rnAgurker er normalt gr�nne, omkring 30 cm lange og 4 cm i diameter.rnrnDen hidtil st�rste registrerede agurk i verden blev fundet af B. Lavery Llanharry i Wales i 1991. Den havde den anselige v�gt af 9,1 kg.rnAgurk best�r hovedsagelig af vand (96-97%), og energiindholdet er derfor meget lavt.rnAgurk indeholder sm� m�ngder af C-vitamin.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Lidt ekstra om agurker


Agyni

Mandlig ugift stand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agnat

Mandlig sl�gtning p� mandssiden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agnatisk tronf�lge

Arveret til tronen forbeholdt agnater.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Agni

Ildens gud (Indien).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agnomen

Tilnavn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agnoscere

Vedkende sig, indr�mme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agnosticisme

Tro p� sanserne som eneste erkendelsesmiddel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

enester -> eneste


Agnostiker

Tilh�nger af agnosticisme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Agoge

Tempo, takt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agon

V�ddedyst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agoni

D�dskamp, smerte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agonist

Deltager i v�ddedyst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agorafobi

Pladsangst, �ngstelser for at g� alene over �bne pladser.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agraf

Dragtsp�nde, s�rklemme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agraman

Prydelse, kanteb�nd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agrammatisme

Manglende evne til at danne grammatisk korrekte s�tninger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agrar

Jordbruger, landbruger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agrarisk

Landbrugs-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agreabel

Venligrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agreabilitet

Venlighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agreement

Overenskomst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agrement

Gesandts godkendelse p� en ny post.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agrestis

Mark-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agrikultur

Agrikultur har blandt andet betydningerne agerbrug, jordbrug, landbrug og agerdyrkning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Wikified


Agrikulturel

Fra Lexopen


Agronom

Videnskabeligt uddannet landmand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agronomi

Landbrugsvidenskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agrypni

S�vnl�shed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Agter

Agter er i skibsterminologi betegnelsen for bagude, bageste del af skibet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Wikified


Vektor

En vektor er et matematisk objekt, der er karakteriseret ved at have en st�rrelse og en retning (dette er en koordinatfri beskrivelse af vektoren).


Colombia

(panstwo)rnrnColombia er et land i den nordlige del af Sydamerika, med gr�nse til det Caribiske Hav, mellem Panama og Venezuela, og med gr�nse til Stillehavet mellem Ecuador og Panama.rnrnrnRepublica de ColombiarnrnrnBillede:Colombia_flag_medium.pngrnBillede:Colombia_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: IngenrnOfficielt sprog SpanskrnHovedstad BogotarnPr�sidentAndres PastranarnAreal - Total - heraf vandAreal xx 1.138.910 km� 100.210 km� rnBefolkning rn - Total (2002est) rn - Pr. km� St�rrelse xxrn 41.008.227 rn xx/km� rnUafh�ngighed20. juli 1810rnValuta Colombianske pesornTidszone ukendtrnNationalmelodi ukendtrnInternetdom�ne.COrnInternational tlfkode57rn

pl


Gr�s�l

Gr�s�len er den s�l, der er n�stflest af i Danmark, n�stefter den sp�ttede s�l. Den tredje s�l i Danmark er rings�len, men dem er der ikke mange af. S�lens foder best�r af stort set af alle slags fisk. S�len sluger sin mad for ikke at drikke saltvand og fordi dens t�nder er d�rlige til at tygge med. Den spiser cirka 4-5 kilogram fisk om dagen. S�len f�der p� land og det sker i juni/juli m�ned. Hunnen kan f� unger fra 4 �rs alderen, til d�den ved 30 �rs alderen. En nyf�dt unge vejer cirka 10 kg og er 95 cm lang. Ungen dier i 4 uger og tager 25 kg p�. N�r den periode slutter, mister ungen 10 kilogram af sin v�gt p� grund af manglende erfaring med at fange fisk. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Lysets hastighed

Hvis jeg flyver i en raket bil med Lysetshastighed og jeg s� t�nder for forlygterne hvad sker der s�?rnFare lyset s� ikke bare afsted, med dobbelt af normal lys hastighed?rnrnSvar: Du kan aldrig opn� lysets hastighed, da du skal have uendeligt meget br�ndstof. Du kan aldrig opn� en hastighed, hvor du kan se, at lyset bliver langsommer fremad end bagud.rnrnog selvom du kunne opn� lysets hastighed, s� ville tiden g� i st�, s� at du ikke kunne t�nde lygterne.


Brage

Fra nordisk mytologi.rnrnBrage er af asesl�gten. Han er s�n af Odin og gud for skjaldekunsten.

oprettet


Open source

Sourceen:Open sourceit:opensourcenl:Open-Sourcesoftwarepl:Wolne_oprogramowaniesv:�ppen k�llkodzh: %E5%BC%80%E6%94%BE%E6%BA%90%E4%BB%A3%E7%A0%81rnrnOpen source begrebet d�kker over en r�kke software-licenser, der har det til f�lles at de giver brugeren af softwaren lov til at rn* anvende software uden restriktioner (f.eks. skal der ikke betales afgifter)rn* adgang til programmets kildekode (du skal have lov til at f� det som programm�ren skrev).rn* du m� �ndre programmets kildekode og lave en ny version af programmet.rn* du m� videregive programmet og/eller din nye version af programmet uden restriktioner.rnrnEn af de f�rste open source licenser er GNU General Public License, som er et meget lig den dokumentationslicens Wikipedia bruger GNU Free Documentation License.rnrn== Eksterne links ==rn* http://www.opensource.dk

de: en: it: nl: pl: sv: zh:


FreeBSD

en:FreeBSD es:FreeBSD ja:FreeBSD pl:FreeBSDrnrnFreeBSD er et styresystem til computere i UNIX-familien.rnLigesom Linux er FreeBSD open source, og det er rnmeget anvendt til servere der skal klare st�rk belastning.rnrn== Eksterne links ==rn* http://www.freebsd.org

+ja:


Litteratur

Bogstaverne er givne, men ordet er frit...


Aide de camp

Adjudant.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Religionsvidenskab

Religionsvidenskab er l�ren om religioner, hvor teologi er l�ren om Kristendommens gud.rnrnReligionsvidenskaben ser p� religioner fra forskellige etablerede videnskabers synsvinkel, f.eks. fra sociologien, fra antropologien, fra psykologien o.s.v. og anvender disse videnskabers tilgange og metoder til at beskrive, analysere, fortolke og somme tider sammenligne forskellige religioner.rnReligionsvidenskaben tilstr�ber at forholde sig s� objektivt s� muligt til forskellige religioner og livsanskuelser.

Sproglige rettelser


Columbia

Den f�rste amerikanske Rumf�rge fra 1981. Se mere nedenfor.rn#Alternativ stavem�de for landet Colombia.rn#British Columbia er en af Canadas provinser.rn#Columbia University er et anset universitet i New York.rnrn== Rumf�rgen Columbia ==rnrnColumbia var den f�rste af USAs fem rumf�rger. Columbia blev opsendt rnf�rste gang den 12. april 1981 og styrtede ned 1. februar rn2003 over Texas p� den 28. rumtur og alle 7 astronauter d�r.


Xhosa-krig 8

Den 8. Xhosa krig varede fra 1851-1853. Det var en af de mest kostbare af Xhosa-krigene. Xhosa-stammen blev styrket ved deltagelsen af Khoisan stammemedlemmer, som gjorde opr�r fra deres bebyggelse ved Kat floden. I 1853 var Xhosaerne besejret og territoriet nord for Britisk Kaffraria blev annekteret som en del af Kap-kolonien og �bnet for nybyggere.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* http://www.onwar.com/rn* Lexopen

Cape Colony -> Kap-kolonien


Harekl�ver

Harekl�veren er op til 40 cm. Harekl�veren er en smuk, bl�d, beh�ret plante. Kronbladene er meget sm� og n�sten skjult i en slags sm� h�r, blomsterne er aflange og den er flot hvid. Den vokser i klitter og p� t�rre sandede marker. Den blomstrer i juni og august. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Camilla, Jesper Thune og Kenneth Axelgaard Pedersen.


Havesnegl

Havesneglen, ogs� kaldet Lundsneglen er 14-23 mm bred. Den lever af friske og r�dne planter, derfor findes den tit i kompostbunker og moser. Dens skal skifter b�de i farve og form alt efter sneglens gener, arveanl�g. den bev�ger sig ved at l�gge et lag af slim som den "maver" sig hen over ved at sp�nde og l�sne muskler i sin fod, alts� den slimer sig af sted. Den �nder ved lunger. Dens fjender er fugle eller haveejere der spr�jter for ukrudt. Den er tilpasset b�kken ved, at der er rigeligt med de friske og r�dne planter som den lever af.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

afsted -> af sted


Havkat

Havkatten findes i det �stlige Atlanterhav fra Frankrig til arktiske omr�der, ved Gr�nland og den nord�stlige kyst af Nordamerika, i danske farvande indtil den vestlige �sters�. Den g�r ned til cirka 400 meters dybde. Havkatten kan bedst lide en h�rd bund, gerne med muslinger. rnrnHavkatten spiser muslinger, krabber og snegle. De fleste af disse dyr er omgivet af en kraftig skal eller et hudskelet. Havkattens mund er fyldt med mange kraftige t�nder, s� den er i stand til at knuse meget tykke skaller. Den sv�mmer ved hj�lp af sine kraftige finner, der sidder n�sten oppe ved hovedet, og den �nder ved hj�lp af g�llerne ved siden af. Dens fjender er mennesket og forskellige hajer. Havkatte kan blive op til 125 centimeter og veje 20 kilogram.rnrnHavkatten bliver solgt i forretningerne under navnet koteletfisk. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrn*Hjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/rn*Lexopen

rettet link til menneske


Danmarks Radio

Danmarks Radio (DR) er en national Public service TV og Radiostation.rnrn* 1925 Grundlagt 1. april som 'Statsradiofonien'rn* 1926 Radio avis (pressens radioavis)rn* 1939 80% af landets lyttere har radiorn* 1951 Man begynder at sende tv 1 time 3 gange om ugenrn* 1959 Navnet �ndres til 'Danmarks Radio'rn* 1967 F�rste farve tv udsendelsern* 1970 TV-byen tages i brugrn* 1996 DR2 - DRs anden tv-kanal blev startetrnrnKanalen har altid alene v�ret finansieret via licensopkr�vning. I 1951 gjorde Danmarks Radio sig internationalt bem�rket, da de engagerede Grethe Kolbe som verdens f�rste kvindelige kapelmester.

financieret -> finansieret


Universet

en:Universe fr:Univers eo:Universo sv:Universum ja:宇宙rnUniverset begyndte for ca 15 milliarder �r siden. Big bang teorien siger at det hele begyndte da ingenting eksploderede og blev til universet. Grundstofferne helium og brint var de eneste bestanddele af det nyf�dte univers. rnrnStjernedannelse begyndte at foreg� i skyer, der havde opn�et masse nok til at tr�kke sig sammen. P� grund af det enorme tryk starter der en fusionsreaktion i stjernens indre. Et biprodukt af fusionsreaktionen er det periodiske systems andre grundstoffer. rnrnVed slutningen af stjernens levetid eksploderer den i en nova/supernova og slynger sin masse ud i rummet. Dette kan f�re til at andre gasskyer opn�r kritisk masse og nye stjerner med planeter kan dannes. rnrnDet er for nylig blevet foresl�et at evolutionens principper g�lder for universets udvikling s�vel som jordens. rnrnHvis det er tilf�ldet, s� kan det h�nde at vi har fundet det grundl�ggende princip bag fremdrift.rnrn==Se ogs�==rn*atmosf�rern*galaksern*himmelrn*himmellegemern*hvid dv�rg (stjerne type/stadie)rn*kvarkstjernern*neutronstjernern*pulsarrn*r�d k�mpe (stjerne type/stadie)rn*solsystemrn*sort hulrn*stjernehobrn*stjernet�gern*supernova (stjerne type/stadie)rn*stjernernrn==Eksterne adresser==rn*Richard Powell: An Atlas of the Universe A series of images at various scales, with explanations.rn*Bruce Bryson: Quarks to Quasars, Powers of Ten (Klik p� billedet).rn*Bruce Bryson: Near The Limit of Our Knowledge Scale: 1025 meters = 10 Ym = 10 yottameters (~109 light years).rn*Molecular Expressions: Science, Optics and You - Powers Of 10: Interactive Java Tutorialrn*Develop your intuition for a flat, unbounded, finite universe (games :)rn*Age of the Universe at Space.Comrn*Home Page of the Supernova Cosmology Projectrn*1997: NERSC and the Fate of the Universern*Resource Book on Dark Energyrn*Repainting The Universe: Now It's Beige. Maybe...rn*BBC News, 8 March, 2002: Universe is off colourrn*BBC News, 25 April, 2002, Universe in 'endless cycle'rn*BBC News 26 April, 2000: Universe proven flat

Kvark stjerne -> Kvarkstjerne


Havkvabbe, fem-tr�det

Den fem-tr�dede havkvabbe har en lang smidig krop, den har fire tr�de p� snuden og en p� undermunden, de bliver brugt til at f�le sig frem med nede p� bunden. Den er brun med lys bug. Den kan blive op til 25 centimeter lang, den findes mellem Nordnorge og Portugal, den findes ogs� ved Island og i de danske farvande indtil Kattegat, fordi den kr�ver en vis saltindhold. Den lever p� lavt vand. Den gyder om for�ret, og lever af sm�fisk og bunddyr. Den har selvf�lgelig fjender, det er for eksempel den ti-armede bl�ksprutte, st�rre fisk og s�len.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Hans og Ren�


Havterne

Havternen er cirka 38 centimeter. Den minder meget om fjordternen i b�de levevis og udseende, fjordternen har sort n�bspids og er mindre end havternen, den er ogs� lige s� almindelig en ynglefugl. Havternen er den fugl, som tr�kker l�ngst, den yngler nemlig tit i de arktiske egne, men om vinteren holder den til i antarktiske egne. Turen fra overvintringsplads til redeplads og retur er cirka p� 34.000 kilometer. Den lever af sm�fisk, som den dykker ned i vandet efter. N�r ternen fisker st�r den helt stille over havet og udser sig et m�l, p� grund af dens store f�rdigheder i flyvning bliver den kaldt "havets svale".rnrnEuropas �ldste havterne d�de den 8. maj 2002 - den opn�ede den h�je alder af 31 �r. Den sov ind n�sten samme sted, som den blev udkl�kket p� �en Hjelm i farvandet mellem Lolland og Falster.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrn*Hjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/rn*Lexopen


Hestemakrel

Hestemakrellen ligner lidt en almindelig makrel, men gat- og rygfinnen p� makrellen er l�ngere end hos hestemakrellen. Den kan blive op til 40 centimeter og kan veje 1,6 kilo. Den findes i store dele af det �stlige Atlanterhavet, fra Sydafrika til Nordnorge. I de danske farvande indtil omkring Bornholm, hvilket har noget med saltholdigheden at g�re (ovre ved Bornholm er der ikke s�rlig meget salt.) Det er en stimefisk som lever ned til 100 meters dybde, dog dybere om vinteren, hvor den spiser krebsdyr og sm�fisk, som lever p� bunden. Om sommeren spiser den pelagiske krebsdyr og sm�fisk. Den gyder om sommeren i vores farvande. En hun kan gyde op til 40.000 �g pr. gydning. ungerne er pegaliske, og er specielt kendt for at sv�mme rundt mellem fangearmene hos brandm�nd, hvor de �der plankton. De kan spises, men de er dog ikke lige s� gode som makrellen.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Takt til Hans og Ren�.


Hestereje

Hesterejen er et rovdyr, som kan blive op til 7,5 centimeter lang. Den lever i flokke i alle danske farvande. Hesterejen lever p� lavt vand fordi de der kan gemme sig for fugle og fladfisk. Den lever der fordi der er mad der, den lever af alger men spiser ogs� orme og andre mindre dyr. Den bev�ger sig ligesom andre krebsdyr ved at bruge benene. Hesterejens fjender er bundfisk, efter som den selv lever p� bunden af havet. Den er gr�, n�r den bliver kogt, og spises ikke i Danmark.rnrnEn hestereje har 10 ben.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrn*Hjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/rn*Lexopen

Tak til  Stine Jensen, Jeppe og Louise,Troels Hansen, Christina og Morten.Camilla, Jesper Thune og Kenneth Axelgaard Pedersen.


Hjertemusling

Hjertemuslingen lever nogle f� centimeter under havbunden, P� latin hedder den Cardium edule. Den bliver f�dt som en larve, og bruger en fod til at sv�mme rundt med. Senere, n�r den f�r en skal, graver den sig cirka 1 centimeter ned.rnrnMuslingen har to r�r, der stikker op til vandet. Gennem det ene suger den vandet ind, og sorterer planktonet fra. Den spytter resten af vandet ud igen gennem det andet r�r. Den �nder ved g�ller og suger vandet ind ad samme r�r, som den f�r f�den ind med. Den er tit lidt under 5 centimeter lang, en af de almindeligste muslinger p� lavt vand, og der er tit mange af dem p� �t sted.rnrnI Vadehavet, hvor der er masser af plankton, og hvor tidevandet bringer frisk vand ind over muslingerne, har man fundet op til 5.000 individer pr m2. Dens naturlige fjender er fugle, havkatte og ulke.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Troels Hansen, Christina og Morten,Kathrine og Henrik.


Klassisk

Der er p� nuv�rende tidspunkt ingen tekst p� denne rnside.rnDu kan slette denne tekst og begynde en artikel.rnHvis det ikke var din mening s� tryk p� 'Tilbage' eller 'Back' knappen.rnrnDer vil snart blive bragt en lille artikel om Mozarts operaer.


Hj�lme

Hj�lmen er en halv til en hel meter h�j, med lyse bl�/gr� stive, stikkende blade. Den har en t�t dusk af blomstrende sm�aks. Den blomstrer i juli-august. Den er meget almindelig at finde p� klitter. Cikaden lever p�/af hj�lmen, og l�vgr�shoppen synger fra toppen af planten.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Rene.


Hummer

Hummeren kravler hen over havbunden for at finde f�de der best�r af sm� fisk og sm� krebsdyr. Den sv�mmer bagl�ns ved at sm�kke halen ind under sig. Mens den vokser bliver den n�dt til at skifte skallen, som revner og falder af. Hummeren kravler i sikkerhed for fjender, for den nye skal er bl�d i starten. Men det er s� praktisk, at hvis den mister sin klo vokser der en ny ud. Dens fjender er mennesket eller en anden hummer. Den fanger sit bytte med sine kl�er og holder det med kl�erne. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

rettet link til menneske


Hundestejle, nipigget

Nipigget hundestejle lever i ferskvand, hvor der er lavt vand og mange planter. Den lever af fiskeunger, fiske�g og vandlopper. N�r en hundestejle har fundet noget f�de, er der tit andre hundestejler i n�rheden, der lokkes til. P� den m�de hj�lper de hinanden med at finde f�de. Nipigget hundestejle �nder med g�ller, og bev�ger sig ved hj�lp af finnerne. Dens fjender er �len, og andre st�rre fisk, og blandt fugle er det for eksempel fiskehejren. Nipigget hundestejle er tilpasset s�en fordi der er rigeligt f�de, og de omgivelser den kan lide.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Stine Madsen og Troels Pedersen.


Hundestejle, trepigget

Trepigget hundestejle er 4-11 centimeter lang. Den tilh�rer hundestejlefamilien. Hundestejlen kan leve b�de i saltvand og i brakvand. I �sters�en vandrer hundestejlen frem og tilbage mellem fersk- og brakvand. Man ser dem tit i store stimer i havet, i mindre grupper p� lavt vand n�r kysten, og i sm� grupper i vandl�b og s�er. Saltvandsformen, der er st�rst, findes ved alle Europas kyster, ogs� de danske for eksempel ved �bel� og ved Vadehavet. Hundestejlen kan blive op til 11 centimeter lang, men kun i saltvand. I ferskvand eller brakvand bliver den kun cirka 4 centimeter. Den lever af sm� krebsdyr, fiskeyngel og -�g og insektlarver.rnrnDen trepiggede hundestejle ligner meget den nipiggede hundestejle, den er bare mindre. Men som man kan h�re p� navnet, har den tre pigge, og de sidder p� ryggen foran rygfinnen. Hundestejlen rejser piggene op og l�ser dem fast. Selv om den hedder den trepiggede hundestejle, kan den godt f� helt op til 5 pigge. Piggene bruges til at skr�mme andre havdyr og til at forsvare sig med.rnrnI parringstiden har hannen blodr�de farver p� bugsiden. Hannen bygger reden. N�r reden er f�rdig, f�r han igen tid til at sv�mme rundt i sit territorium og lokke en hun hen til reden. P� det tidspunkt er hannen endnu mere farvestr�lende, end da han begyndte at bygge reden. Den r�de farve p� bugen er blevet kraftigere. P� ryggen skifter farverne mellem m�rkebrun og skinnende bl�-gr�n. Farverne �ndrer sig, n�r solen rammer den. Den forsvarer aggressivt sit omr�de og reden mod andre hanner. Hunnen bliver helt s�lvskinnende, og den har undertiden opsvulmet bug p� grund af alle �ggene. Der er mellem 400 og 1.000 �g i en rede.rnrnHvis hundestejlen er en han, er dens v�rste fjender andre hanner, for de k�mper voldsomt om deres territorier, ellers er hundestejlens fjender andre st�rre rovdyr som for eksempel nipigget hundestejle og ulk. Dens fjender i ferskvand er st�rre fisk som for eksempel skallen og aborren. Den trepiggede hundestejle kaldes et pelagisk dyr, den er fritsv�mmende i vandet. N�r den vil fremad bev�ger den halefinnen.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

den har nogen gange opsvulmet bug -> den har undertiden opsvulmet bug


Penelope Cruz

profession: skuespiller


Forenede Nationer

en:United Nations eo:Unuigxintaj Nacioj es:Naciones Unidas fr:Organisation Des Nations Unies ja:国際連合 pl:Organizacja Narod%F3w Zjednoczonych sv:F�renta nationernarnrnForenede Nationer (forkortes FN) er en organisation, der blev dannet efter 2. Verdenskrig den 24. oktober 1945 af 51 stater. Organisationen havde det form�l at forhindre en verdenskrig i at opst� nogensinde igen. Menneskerettighederne er blevet formuleret i FN.rnrn== FN's generalsekret�rer ==rn*Trygve Lie (Norge), februar 1946 til sin afgang i november 1952.rn*Dag Hammarskj�ld (Sverige), april 1953 til sin d�d i et flystyrt i Congo i september 1961.rn*U Thant (Burma, nu Myanmar), fungerende i perioden efter Hammarskj�ld og officielt udn�vnt fra november 1962 til december 1971.rn*Kurt Waldheim (�strig), januar 1972 til det kinesiske veto ved hans tredje periode i december 1981.rn*Javier P�rez de Cu�llar (Peru), januar 1982 til december 1991.rn*Boutros Boutros-Ghali (�gypten), januar 1992 til december 1996.rn*Kofi Annan (Ghana), januar 1997 til i dag.

Sprog links


Hvilling

Hvillingen er fra torskefamilien, den har et lille overbid med spidse tynde t�nder. Man kan kende den p� en sort plet ved roden af brystfinnen. Den findes i Sortehavet, Middelhavet, Atlanterhavet og langs alle kyster fra Gibraltar til Nordnorge, og selvf�lgelig ogs� ved de danske kyster.rnrnHvillingerne sv�mmer i stimer, s� kan de bedre klare sig mod fjender. Hvillingen kan blive op til 70 centimeter og veje cirka tre kilo.rnrnHvillingen lever af sm�fisk, som der er mange af i Vadehavet, og dens fjender er fisk, der er st�rre end den selv og havpattedyr som s�ler og marsvin.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Stine Madsen, Troels Pedersen og Jesper Thune Pedersen.


H�ttem�ge

H�ttem�gen er Danmarks mest almindelige m�ge. Den er 38 centimeter fra n�b til halespids. Den lever af insekter, sm�fisk, orme, snegle, muslinger og affald. Den lever ved stranden, ved moser og s�er. Den �nder gennem n�seborene, der sidder lige ved roden af n�bbet. Den spiser fisk og den fanger dem ved f�rst at kigge ned i vandet for at f� �je p� fiskene, s� flyver den lige i overfladen, n�r den f�r �je p� en fisk flyver den lidt op i luften, og tager "till�b", og til sidst styrtdykker den ned i vandet. Den fanger for det meste noget i f�rste fors�g, for den har en god teknik.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Honduras

er et stort land i den nordlige del af Centralamerika. Hovedstaden er Tegucigalpa.rnrnrnRepublica de HondurasrnrnrnBillede:Honduras_flag_medium.pngrnBillede:Hondura_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: UkendtrnOfficielt sprog SpanskrnHovedstad TegucigalparnPr�sidentRicardo (Joest) MadurornAreal - Total - heraf vandAreal xx 112.090 km� 200 km� rnBefolkning rn - Total (2002) rn - Pr. km� St�rrelse xxrn 6.560.608 rn 58,5/km� rnUafh�ngighedDato fra Spanien 15. september 1821rnValuta lempirarnTidszone UkendtrnNationalmelodi UkendtrnInternetdom�ne.hnrnInternational tlfkode504rn