Lille ildfugl

Den lille ildfugl er en dagsommerfugl. Der er tre forskellige arter i Danmark. Foruden Lille ildfugl er der Violet ildfugl og Stor ildfugl.rnrnDen lille ildfugl bliver kun fra 20 til 30 milimeter i vingefang. Den er meget almindelig i hele landet. Den l�gger �g i marts og i oktober. Den flyver meget i m�nederne fra februar til november. Den lille ildfugl foretr�kker t�rre omr�der som for eksempel strand, men kan findes ogs� findes i blomsterrige omr�der.rnrnLarven lever af bladene af skr�ppe- og syreplanter. P� �bel�s strande og ved N�rre N�r�stranden vokser mange syreplanter. Ved Nr. N�r�stranden suger den voksne ildfugl nektar af blandt andet Sct. Hansurt og strandasters.rnrnIldfuglens fjender er fugle og guldsmede.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Ren� og Hans, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


Strandjagtedderkop

Strandjagtedderkoppen er som andre edderkopper et leddyr, dens krop er cirka 1,5 millimeter lang. Den er almindelig p� danske sandstrande, men man ser den ikke s� tit, for den gemmer sig om dagen under sten, tang og hvad den ellers kan finde.rnrnStrandjagtedderkoppen bev�ger sig som alle andre edderkopper, nemlig ved at bev�ge alle sine 8 ben parvis. Den lever ved vandkanten, hvor den jagter og �der insekter, der kommer forbi.rnrnFugle er strandjagtedderkoppens naturlige fjender, den et godt lille m�ltid for dem.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Stine Jensen, Jeppe og Louise.


Xhosa-krig 4

Den fjerde Xhosa-krig indebar at de britiske tropper, som holdt Kap-kolonien besat under Napoleonskrigene, slog til p� den �stlige front i 1811 og fordrev Xhosa fra Zuurveld. Krigen startede i 1811 og sluttede i 1819.rnrnrnStyrkerrnrnBoernern* 5.000 v�benf�re m�ndrn* 60.000 i befolkningstalrn* 1.000 i tabstalrnrnXhosarn* 100.000 v�benf�re m�ndrn* 3.500.000 i befolkningstalrn* 25.000 i tabstal

Tilf�jet henvisninger


SCUBA

Contained Underwater Breathing Apparatus. Betegnelse for udstyr til dykning med komprimeret gas (luft). Udstyret best�r af trykflasker (�ndemiddelkilde), Regulator (Lungeautomat). Til dykning kan desuden indg�: Dykkermaske,Sv�mmef�dder,Afbalanceringsvest,Dykkerdragt,V�gtb�lte og instrumenter som Dybdem�ler,Kompas,Deko-Computer.

tilf�jet engelsk henvisning


Dykning

At bev�ge sig under vandet. Se ogs�: Sportsdykning , Erhvervsdykning , Fridykning.


Filosofi

de:Philosophie en:Philosophy eo:Filozofio es:Filosof�a fr:Philosophie it:filosofia nl:Filosofie pl:Filozofia sv:FilosofirnrnAt elske Visdommen. Kommer af gr�sk "Filo-" (philein), at elske og "-sofi" (sophi) visdom. rnrnHvad filosofi omfatter er i sig selv et filosofisk sp�rgsm�l, men der er bred enighed om at filosofien omfatter t�nkning indenfor omr�der som tro, eksistens , etik og moral. Logik handler om at konstruere argumenter, og spiller en central rolle i filosofisk diskussion. rnrnEn af de st�rste danske filosoffer eller t�nkere var S�ren Kierkegaard, som banede vejen for den moderne eksistensialisme.rnrnVestlig filosofi regnes almindeligvis for startet i Gr�kenland med Thales fra Milet, efter ham f�lger Anaximander, Heraklit, Parmenides og Demokrit sammen med andre f�rsokratiske t�nkere.rnrnHerefter f�lger nu Sokrates, Platon og Aristoteles, som oftest regnes for vestens store f�rste store filosoffer. Disse tre personer stillede problemer op, som hvad er tings ontologi, hvad er forholdet mellem sj�l og legeme med mere.

ca: de: en: eo: es: fr: it: nl: pl: sv:


Dollar

en:Dollar fr:DollarrnrnDollar er en m�ntenhed der anvendes i USA (US-Dollar), Canada , Australien, New Zealand, Singapore og Hong-Kong. Betegnes ofte med $.rnrnTegnet stammer fra spansk, idet dollar m�nten oprindeligt var en spansk s�lvm�nt med m�rket S7.

Lidt mere


USA

Stateseo:Usonofr:�tats-Unisia:Statos Unite de Americanl:Verenigde Staten Van Amerikano:Amerikas Forente Staterpl:Stany Zjednoczonesv:USAes:Estados Unidosrnzh:%E7%BE%8E%E5%9B%BDrnAmerikas forenede stater (United States of America). En f�deration af f�lgende 50 stater:rnrnrn rn*Alabamarn*Alaskarn*Arizonarn*Arkansasrn*Californienrn*Coloradorn*Connecticutrn*Delawarern*Floridarn*Georgiarn*Hawaiirn*Idahorn*Illinoisrnrn*Indianarn*Iowarn*Kansasrn*Kentuckyrn*Louisianarn*Mainern*Marylandrn*Massachusettsrn*Michiganrn*Minnesotarn*Mississippirn*Missourirn*Montanarnrn*Nebraskarn*Nevadarn*New Hampshirern*New Jerseyrn*New Mexicorn*New Yorkrn*North Carolinarn*North Dakotarn*Ohiorn*Oklahomarn*Oregonrn*Pennsylvaniarn*Rhode Islandrnrn*South Carolinarn*South Dakotarn*Tennesseern*Texasrn*Utahrn*Vermontrn*Virginiarn*Washingtonrn*West Virginiarn*Wisconsinrn*WyomingrnrnrnHovedstaden Washington tilh�rer ingen stat, men District of Columbia.

California -> Californien (underligt nok!)


Luft

en:Air fr:AirrnGasart som udg�r Jordens atmosf�re. Best�r af 20,8 % oxygen (ilt) , 79 % nitrogen (kv�lstof) og 0,03 % carbondioxid CO2 (kultveilte). Desuden en mindre bestandel af andre gasser (argon , neon , xenon, svovldioxid, ammoniak og ozon)


Kv�lstof

de:Stickstoff fr:azote pl:Azot nl:stikstofrnNitrogen (eller Kv�lstof) er et grundstof med atomnummer 7 i det periodiske system. Symbol N. Farvel�s gas, der bl.a. findes i Jordens atmosf�re som frit N2 molekyle.


Argon

er et grundstof (�delgas) med atomnummer 18 i det periodiske system. Symbol Ar.rnUdg�r ca. 1% af jordens atmosf�re.rnBruges bl.a. til svejsning og som isolerings gas til dykning


Oslo

er hovedstaden i Norge. Byen har 512.589 indbyggere per 1. januar 2002, svarende til 11,3% af befolkningen. Arealet er p� 454 kvadratkilometer.rnrnOslo blev grundlagt cirka i �r 1048 af kong Harald Hardr�de. Efter en �del�ggende brand i 1624 blev byen genopbygget af kong Christian IV af Norge og samtidig omd�bt til navnet Christiania (senere Kristiania). Det oprindelige navn Oslo blev genindf�rt i 1924.rnrnI Oslo kan du finde Frognerparken og Holmenkollen. Det er den mindste hovedstad i Skandinavien.


N�ldens takvinge

N�ldens takvinge har et vingefang p� 40-52 mm. Den er en almindelig sommerfugl i Danmark. Den nye familie bliver til i slutningen af juli hvor �ggenes l�gges, og kl�kkes �ret efter. Larven er 30-40 mm lang. Den suger nektar fra blomster, for eksempel strandasters, som der er mange af p� N�rre N�r� stranden. N�ldens takvinge suger nektar fra blomsterne med sin snabel.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Posthornsorm

Posthornsormen kan ses ved alle Danmarks kyster. Posthornsormen er ikke mere end et par millimeter stor. Den udskiller kalk, der former sig til lille r�r, der er rullet sammen som et gammeldags posthorn. Deri gemmer posthornsormen sig, og r�ret sidder fast p� tangens blade. S� f�r posthornsormen frisk vand, n�r tangen bev�ger sig med b�lgerne. Hvis tangen bliver t�rlagt ved lavvande, kan den lukke r�ret og �nde for et stykke tid med det vand, den har i r�ret. Posthornsormen lever af sm� alger.rnEn posthornsorms v�rste fjender er fisk, der finder f�de i bl�retang.rnrnPosthornsorm er en slags b�rsteorm, den lever p� blandt andet bl�retang, kl�rtang og savtang.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

et par mm -> et par millimeter ("mm" helst kun efter en talangivelse!)


Pygospio

Pygospio er en meget lille orm, som lever i et y-formet r�r, p� lavt vand overalt ved vores kyster. Den l�gger �ggene i r�ret. S�den gydes frit i vandet og f�res med moderdyrets �ndningsvand ind i r�ret, hvor den befrugter �ggene. Den lever af plankton, den stikker hovedet en lille smule op i vandet og begynder at suge sand ind, den sorterer planktonen fra sandet og spytter sandet ud igen. Pygospio-ormen hj�lper med til at ilte sedimentet. N�r den graver gange og ventilerer dem med vand f�rer den ogs� ilt ned i mudderet. man kan tydeligt se det, hvis man kikker p� dens gange, for mudderet rundt om gangen er helt lyst. Lyst mudder betyder iltet mudder, mens m�rkt, n�sten sort mudder er iltfrit. N�r der er ilt til stede kan flere mikroorganismer leve i mudderet.rnPygospio-ormens fjender er fugle, blandt andet klyde, regnspove og strandskade.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kuna, Jesper Torp og Lene.


P�leorm

P�leormen er en musling, med en skal der kan blive cirka 9 mm lang. Den borer lange gange i tr� og gangene fores med kalk. Den er almindelig i alle danske have, og g�r stor skade ved at angribe bundgarnsp�le, bolv�rkst�mmer og andet tr�v�rk i havet, som den spiser af. P�leormen bliver spist af forskellige fugle. (mest dem med lange n�b, som kan n� ind i tr�et hvor den typisk sider og spiser).rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Takt til Kuna og Jesper Torp.


Stor Pr�stekrave

Den store pr�stekrave er 18-20 cm, den er en kort-benet vadefugl. Den har en sort og hvid halskrave, og den er den eneste af pr�stekraverne, der har orange n�b og f�dder. Den har en sort spids p� enden af n�bet. Den er en almindelig ynglefugl i Danmark, der er cirka 2.000 par i Danmark.rnrnStor pr�stekrave ser vi tit p� stranden, hvor de, n�r de s�ger f�de, bev�ger sig p� en helt bestemt m�de. De l�ber et lille stykke, standser op og leder efter byttet i sandet, l�ber et lille stykke igen og s� videre. Den spiser de insekter, krebsdyr, b�rsteorme og snegle, den kan n� med sit n�b.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Troels Hansen, Christina og Morten, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


Regnbue�rred

Regnbue�rreden er indf�rt fra Amerika i 1885. Det st�rste eksemplar bliver sj�ldent over 70-75 centimeter lange og 10-12 kilo. De fleste regnbue�rreder er dambrugsfisk, det vil sige opdr�ttede fisk. Danmark er en af de st�rste �rredproducenter i verden. Den har f�et sit navn p� grund af den r�de streg langs sidelinien p� fisken. Dens yngels fjender er gedde og �l. Nogle gange lever den i saltvand (ogs� ved Vadehavet) men s� bliver den kaldt Steelhead. Fisken lever af insekter, mindre fisk, aborrer og skaller.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Warszawa

en:Warsaw fr:Varsovie la:Varsovia pl:Warszawa (miasto) sv:Warszawa eo:Varsovio ru:%D0%92%D0%B0%D1%80%D1%88%D0%B0%D0%B2%D0%B0rnrnWarszawa har v�ret Polens hovedstad siden 1596, da Sigismund III af Poland flyttede hovedstaden fra Krakow. Warszawa ligger ved Wislas (Weichsels) l�b, og har cirka 1,3 millioner indbyggere. rnrnByen har en alsidig industri, og er et vigtigt trafikcentrum. Rent kulturelt er byen ogs� landets centrum. rnrnByen har kun f� rester af dens �ldre arkitektur, da Warszawa n�sten j�vnedes med jorden under 2. Verdenskrig. Ved genopbygningen har man delvis fulgt gamle byplaner og fotografier. rnrnByen var under tysk okkupation 1939-1945, hvorunder en halv million j�der myrdedes af tyskerne i Warszawas ghetto.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Christianrn* Lexopen

Puttet en del flere oplysninger p� denne fra Lexopen.


Skillert

Skillert er betegnelsen for den adskillelse, der bruges p� supermarkedernes transportb�nd.


FPF

FPF er en forkortelse for Frivilligt Pige Forbund.rnrnFPF blev stiftet 5. juni 1952 som pigernes modstyke til FDF.rnrnI 1974 blev FPF sl�et sammen med FDF under navnet FDF/FPF.


Kaskelothval

Kaskelothvalen er et pattedyr. Det vil sige, at den tr�kker vejret med lunger og f�der levende unger. I Danmark strander kaskelothvalerne somme tider ved de flade kyster. I efter�ret 1999 blev der fundet 5 strandede kaskelothvaler ved R�m�, alle hanner. Kaskelothvalerne finder ligesom andre hvaler vej blandt andet ved at udsende lyde, der kommer tilbage som ekko. De lever ogs� i Gr�nland. Begge steder lever de af bl�ksprutter. De �nder gennem et hul oven p� hovedet, og deres maksimale dykketid er 1 time. Hannerne kan blive op til 20 m og veje op til 50 tons. Hunnerne bliver kun op til 12 m og vejer 16 tons (en almindelig personbil vejer ca. 1 ton).rnKaskelottens halefinne er flad og vandret i forhold til for eksempel sildens, og hvalen skubber sig frem i vandet ved at bev�ge kroppen og halen op og ned. Den kan komme op p� 22 km i timen, men sv�mmer normalt 6-7 km i timen.rnrnKaskelothvalen er den st�rste tandhval. Den lever, hvor der er mange bl�ksprutter for eksempel p� det dybe vand i Vesterhavet, den mindste tandhval i Danmark, marsvinet, kan vi tit se ved de nordfynske kyster. Kaskelothvalen har 19-23 t�nder i en spinkel underk�be. Den bruger sine t�nder til at gribe bl�ksprutterne, der er deres vigtigste f�de. Kaskelothvalen sluger bl�ksprutten hel.rnrnKaskelotternes naturlige fjender er i dag sp�khuggere. Sp�khuggerne �der kaskelotternes unger, fordi de voksne kaskelotter er for store og st�rke.rnrnOven p� kaskelottens kranium er en pude af den v�rdifulde spermacetolie. Olien bruges blandt andet til fremstilling af lys og kosmetik.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/rnLexopen

Tilf�jet en ekstra oplysning fra Lexopen.


Klyde

Klyden er 43 cm lang fra n�b til hale. Med det opadkrummede n�b "skummer" den havets overflade for krebsdyr, orme, fiske�g og alger. Den yngler i kolonier p� marsk- og strandenge og gerne p� sm��er og holme. Klyderne findes i Europa og i store dele af Afrika og Asien. Danmark er p� nordgr�nsen af klydernes udbredelse. Om efter�ret samles klyderne ved Vadehavet, f�r de tr�kker sydp� til Sydvesteuropa og Vestafrika. I mods�tning til de fleste andre vadefugle, kan man se klyderne sv�mme p� vandet, og den har sv�mmehud mellem t�erne.rnrnKlyderne slutter sig sammen og mobber m�ger og krager, hvis disse kommer for t�t p� rederne. Krager og m�ger kan sagtens finde p� at snuppe en lille klydeunge eller et klyde�g, hvis de kan slippe af sted med det, men klyderne har tit held til jage �ggetyvene v�k. En anden taktik klyden anvender for at beskytte sin rede er at lade, som om den selv har br�kket vingen og derved tr�kke rovdyrets opm�rksomhed v�k fra reden.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

afsted -> af sted


Elefant

en:Elephant fr:�l�phant nl:Olifanten ru:%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%BD sv:ElefantrnDer findes tre forskellige arter af elefanter i verden idag:rnrnDen indiske elefant:rnrnBillede:indisk_elefant.pngrnrnrnog den afrikanske elefant:rnrnBillede:afrikansk_elefant.pngrnrnDen afrikanske elefant er generelt st�rre end den indiske. Den afrikanke elefant har st�rst �rer og en flad pande.rnrnBegge arter lever i familieflokke, med en matriark, der f�rer an og tager beslutninger om hvor flokken skal vandre hen for at finde f�de. I familieflokken f�rdes hunnerne og ungdyrene, mens hannerne, n�r de bliver k�nsmodne forlader flokken og strejfer om, enten alene eller i ungkarle-grupper.rnrnElefanter kommunikerer ved hj�lp af kropssprog og meget dybe rumlelyde, som det menneskelige �re knapt kan opfatte. Ved hj�lp af lydene kan elefanterne kommunikere med hinanden over meget store afstande - flere kilometer. rnrnBegge arter har v�ret meget truet. Det begynder at lysne i Afrika, hvor der i nogle dyreparker n�sten er for mange elefanter, takket v�re en meget h�rd indsats mod krybskytter og en v�rnen om naturparkerne. I �sten ser det v�rre ud, da elefantens levesteder hurtigt forsvinder. Her er kun meget f� vilde elefanter tilbage i naturen.

tre arter


Knivmusling

Knivmuslingen kan blive op til 15 cm lang. Men de skaller, der bliver skyllet op p� land, er sj�ldent l�ngere end 8-9 cm, og de g�r let i stykker i br�ndingen, for de er tynde. Den lever i Nords�en og Kattegat ned til 30 meter. Den �nder ved hj�lp af g�ller.rnrnKnivmuslingen har ikke mange fjender blandt vadefuglene, kun regnspovens n�b er langt nok til at n� den i sandet, hvor den graver sig ned for at �de plankton.rnrnKnivmuslingen bliver st�rst i saltvand. Der er derfor store knivmuslinger ved Vadehavet, mens der ved �bel�, hvor vandet ikke er n�r s� salt, er langt f�rre knivmuslinger.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til  Hans, Ren�, Kathrine og Henrik, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


Knopsvane

Knopsvanen er 150 cm lang og er Danmarks st�rste fugl. Knopsvanen var ved at blive udryddet, men totalfredning har medf�rt, at den nu findes ynglende i enhver st�rre dansk s�. I 1925 var der kun cirka tre fugle tilbage, i 1950 var der cirka 3-400 par, og i 1955 1.000 par, i 1978 4.000 par.rnrnOm efter�ret flyver den ud til kysterne blandt andet ved Vadehavet, hvor den tilbringer vinteren i flokke. Knopsvanen lever n�sten udelukkende af vandplanter. N�r den flyver, frembringer vingerne en h�j, syngende lyd.rnUngerne har askegr� dunpels og ungfuglens fjerdragt er gr�brun. F�rst i en alder af to �r er svanerne hvide. N�r hunnerne er tre �r gamle, kan de l�gge �g. Knopsvanen bygger en stor rede af siv, r�r og vandplanter�dder p� sm� holme eller mellem tagr�r. I begyndelsen af maj l�gger den 4-7 gr�gr�nne �g. Knopsvanen spiser alger, vandplanter og tang.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

en h�j, syngene lyd -> en h�j, syngende lyd


Knorten

Knorten er den lyd, der h�res fra skovsneppen under parringsflugten.

Oprettet


Knoporm

En knoporm er larven af ageruglen, som h�rer under jorduglerne, som er natsv�rmere.

lille start


Takahe

TakahernrnBillede:takahe.pngrnrnTakahe'en er en indf�dt newzealandsk fugl, som man i starten af sidste �rhundrede troede var udd�d for l�ngst ligesom moa'en.rnHeldigvis fandt man i 1940'erne en lille bestand i bjergene i Fjordland p� Syd�en. Nu trives de p� de sm��er hvor det er lykkedes at udrydde alle de for New Zealand fremmede pattedyr. Pa Tiritiri Matangi, en lille � lige ud for Auckland, findes 30 procent af verdens takaheer.rnrnTakahe'en kan som kiwien ikke flyve, den har kun nogle sm� vingestumper.

New Zealandsk -> newzealandsk


Afrikansk elefant

elefantrnrnDen afrikanske elefant (Loxodonta) opdeles i to arterrnrn* Savanneelefanten, (Loxodonta africana)rn* Skovelefanten, (Loxodonta cyclotis)rnrnDen afrikanske elefant er udbredt over det meste af Afrika, men er g�et voldsomt tilbage. Den nuv�rende bestand menes at v�re p� omkring 300.000-400.000 individer. I 1979 fandtes der 1.200.000 afrikanske elefanter.rnrnSavanneelefanten er den st�rste af alle elefanterne og den med de st�rste �rer. Skovelefanten er noget mindre, da den "kun" vejer op til 3,5 tons. Skovelefanten har �rer af mellemst�rrelsen.rnrnArterne har en r�kke anatomiske forskelle, blandt andet har skovelefanten i lighed med den asiatiske elefant fem t�er p� de forreste f�dder og fire t�er p� bagf�dderne, Savanneelefanten har fire t�er p� de forreste f�dder og tre p� bagf�dderne.rnrnEn af de mest kendte afrikanske elefanter er Jumbo.rnrnReferenser:rn* Systeamtik

revidering: to arter


Asiatisk elefant

Den asiatiske elefant (Elephas maximus), kaldes ofte for indisk elefant.rnrnElefanten var engang udbredt s� langt vestp� som Irak og Syrien og helt over til Den Gule Flod i Kina. I dag er udbredelsen begr�nset til 13 Lande. Fra Indien i vest til Borneo i �st.rnrnDen samlede bestand i Asien vurderes at v�re p� mellem 35.000 og 50.000 individer.rnrnTidligere vurderinger g�r p�, at der i starten af forrige �rhundrede var cirka 100.000 vilde elefanter.rnrnElefanten er dog st�rkt presset af befolkningsudviklingen, der medf�rer �get behov for landbrugsjord. Turismen er dog ogs� med til at presse elefanten. I Thailand menes omkring 100 elefantunger at blive indfanget ulovligt, for at blive klappet og fodret af turister. Dette ud af en total bestand p� cirka 5.000 elefanter. Ofte bliver moren eller flokken ogs� dr�bt under tilfangetagelsen af elefantungen.rnrnDen asiatiske elefant vejer op til 5 tons, og den kendes p� at dens �rer er v�sentligt mindre end den afrikanske elefants. Det er kun hannerne, der har store st�dt�nder. Hunnernes st�dt�nder er meget sm� og ses n�sten ikke.

[[indisk elefant]]


Indisk elefant

elefantrnIndisk elefant, (Elephas maximus indicus) er en underart af den asiatiske elefant som lever p� det indiske subkontinent.rnrn----rnrnBetegnelsen Indisk elefant anvendes ogs� som synonym for den asiatiske elefant. Dette skyldes, at Carl von Linn� i starten kaldte den asiatiske elefant for den indiske elefant. Senere kategoriserede han elefanten fra Ceylon (nu Sri Lanka) for at v�re sin egen art. Han ans� den ogs� for, at v�re st�rre og gav den derfor navnet Elephas maximus. Senere forskning har dog vist at alle asiatiske elefanter tilh�rer samme art, og de er derfor blevet samlet under artsnavnet maximus.


Konksnegl

Konksneglen er en rasper, og det vil sige, de med at deres tunger rasper alger af blandt andet sten, sand og vandplanter. Den er 10-11 cm h�j. Den lever i alle farvande i Danmark. Hos en voksen konksnegl er sneglehuset 11-14 cm h�jt. Nogen kalder den ogs� en konkylie. De store sneglehuse er gr�-r�de, og de sm� er mere r�dlige. Det tager uger for den at l�gge �g. Konksneglen �nder ved g�ller ligesom andre havsnegle. Den har et �nder�r, som den f�r ilt igennem, mens det er lavvandet. Hvis konksneglen bliver forskr�kket, kan den lukke sit hus med et l�g. Konksneglen kan ikke sv�mme, s� den bev�ger sig med sin fod.rnrnKonksneglen er langsom, s� den kan ikke fange fisk, men den tager muslinger og d�de fisk. Konksneglens fjender er bunddyr som for eksempel Havkat.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Korsedderkop

Korsedderkoppen har et lyst m�nster p� oversiden, der ligner et kors. Korsedderkoppen er Danmarks st�rste edderkop.

Korsedderkoppen er [[Danmark]]s st�rste [[edderkop]].


Gr�krage

Gr�kragen er en cirka 50 cm lang fugl. Den b�de overvintrer og yngler i Danmark. Den lever mest i skovkantens tr�er og i for eksempel parker eller haver, hvor der er h�je tr�er. Den bygger sin rede oppe i tr�toppen, og den bruger tit samme rede flere �r i tr�k. Fra midt i april til ind i maj l�gger den 4-6 gr�nlige �g med gr� eller brune pletter.rnrnDen har en meget varierende kost, den �der blandt andet insekter, �dsler, rotter, harekillinger, kartofler og fugleunger. Dens fjender er r�ve og mennesker.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


AustinMUD

AustinMud er Danmarks �ldste nulevende Mud. Den blev started p� Datalogisk Afdeling p� �rhus Universitet (DAIMI) i 1991 af en gruppe studerende.rnSiden er den blevet flyttet til en maskine hos PRG p� DTU, http://austin.prg.dtu.dk.


Storbritannien

K�nigreich en:United Kingdom eo:Britio fr:Royaume-Uni nl:Verenigd Koninkrijk pl:Wielka Brytania ru:Великобритания sv:StorbritannienrnrnStorbritannien best�r af England, Wales, Skotland og Nordirland.

de: en: eo: fr: nl: pl: ru: sv:


Jumbo

er den mest ber�mte elefant gennem tiderne og har givet navn til begrebet jumbojet.rnrnJumbo var en afrikansk elefant, f�dt i Fransk Sudan omkring 1861. Jumbo blev importeret til Frankrig og holdt i den zoologisk have Jardin des Plantes n�r Gare de Sud. Den 26. juni 1865 blev han byttet med et indisk n�sehorn og kom til London Zoo. Her blev han um�delig popul�r som rideelefant. London Zoo solgte ham i 1882 til P. T. Barnum, ejeren af "The Greatest Show on Earth", Cirkus Barnum & Bailey.rnrnJumbo d�de p� en rangerbaneg�rd i byen St. Thomas, Ontario, Canada. Han d�de da et lokomotiv k�rte ind i ham. P� denne plads st�r i dag en statue over Jumbo, mens hans skelet er udstillet p� American Museum of Natural History i New York.rnrnJumbo menes at have v�ret cirka 3,25 meter h�j, da han var i London Zoo, og t�t p� de 4 meter ved sin d�d.


Ronald Reagan

Reaganen:Ronald Reaganeo:Ronald REAGANnl:Ronald Reagansv:Ronald ReaganrnrnRonald Reaganrn Ronald ReaganrnrnPr�sident nr.:rn40rnrnrnPr�sidentperiode:rn20. januar, 1981 - 20. januar, 1989rnrnrnAfl�ste:rnJimmi CarterrnrnrnBlev efterfulgt af:rnGeorge BushrnrnrnF�dselsdato:rnMandag, 6. februar, 1911rnrnrnF�dselssted:rnTampico, IllinoisrnrnrnGift med:rnNancy DavisrnrnrnErhverv:rnSkuespillerrnrnrnPolitisk parti:rnRepublikanerrnrnrnVicepr�sident:rnGeorge BushrnrnrnRonald Wilson Reagan (f. 6. februar 1911), skuespiller, republikaner, tidligere guvern�r i Californien og USAs 40. pr�sident igennem to perioder i tr�k fra 1981 til 1989. rnrnReagans politik var at genskabe USA's lederskab i verden ved at opruste, indtage en fast holdning over for Sovjetunionen, og ved at st�tte lande og bev�gelser der bek�mper kommunismen. rnrnI sin anden pr�sidentperiode indledte Reagan forhandlinger med Sovjetunionen om rustningsbegr�nsninger.rnrnSom skuespiller medvirkede Reagan i 53 film.


Fransk Sudan

Fransk Sudan svarede til det nuv�rende Mali, Guinea og Elfenbenskysten.

lille start


K�lsommerfugl

K�lsommerfuglen er almindelig overalt i Danmark. B�de hun-sommerfuglen og han-sommerfuglen er hvidligt lysegul og sort. Dens vingefang er cirka 50-64 mm. Den kan v�re meget skadelig i haver og gartnerier, fordi dens larve spiser alle slags k�l. K�lsommerfugl-larven er gr�n som k�lbladene, s� den er sv�r at f� �je p�, den �der af bladene p� strandk�len, og den l�gger ogs� sine �g i strandk�len. Dens larve lever ogs� p� andre korsblomster end strandk�len, for eksempel strandsennep. Begge planter er almindelige ved danske strande. Den voksne sommerfugl er hvid, s� den kan gemme sig p� hvide blomster, hvor den godt kan lide at v�re, for at suge nektar. K�lsommerfuglens fjender er fugle.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Stine Jensen, Jeppe og Louise. 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


K�re

En almindelig k�re er knap 2 cm lang. K�ren er et krebsdyr. Den er meget almindelig ved de fleste af vores kyster. Den findes p� lavt vand i beskyttede omr�der. Som de fleste andre k�rer sv�mmer den frit i vandet i store stimer. Mange tror, n�r de ser en k�re, at det er en rejeunge. K�ren spiser alger. Dens fjender er torsken, og andre fisk.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Et folkesagn

Et folkesagn er en Bournonville-ballet. Det Kgl. Teater havde i 1991 premiere p� balletten med kostumer og scenografi af Dronning Margrethe.

Oprettet


K�llingetand

K�llingetand h�rer til �rteblomstfamilien. Den kan blive op til 30 cm h�j. Den blomstrer i juni/juli, og den er meget almindelig p� gr�sbevoksede steder og ved strande.rnrnDer er normalt 5-6 blomster p� den. Blomsterne er normalt 10-16 mm. De er gule, tit med en r�d streg. Farven tiltr�kker k�llesv�rmer, blomsterfluen og andre insekter.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Camilla, Jesper Thune og Kenneth Axelgaard Pedersen.


Seksplettet k�llesv�rmer

Seksplettet k�llesv�rmer er en natsv�rmer. Den er meget almindelig p� gr�smarker i juni-august p� t�rre og sandede steder. Den flyver mest om natten, men kan godt flyve om dagen. Den seksplettede k�llesv�rmer har seks r�de pletter p� sine sorte vinger, og den har et vingefang p� 28-35 mm. Den er cirka 3,5 cm lang. Den seksplettede k�llesv�rmer har fire vinger, som de fleste sommerfugle har. N�r den flyver bruger den dem alle, og den m� sl� flere hundrede slag i minuttet for at f� kraft nok til at flyve.rnrnLarven er kun 20-22 mm, og den lever for det meste p� k�llingetand, kl�ver, h�geurt og vejbred. K�llesv�rmerens puppe er en langstrakt, gul kokon. Puppen er for det meste sat fast til et gr�sstr� eller lignende.rnrnDen voksne seksplettede k�llesv�rmer lever af nektar, sukkervand fra blomster. Den bruger sin snabel til at suge nektaren ud af blomsten med. Den seksplettde k�llesv�rmer suger blandt andet fra knopurt, hvor den er godt tilpasset, fordi de r�de pletter p� vingerne ligner blomstens farve. Den sorte farve er ogs� med til, at den kan camouflere sig.rnrnDen seksplettede k�llesv�rmer bliver �dt af solsorten, svalen og andre insekt�dende dyr.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Flytett 'kokon' til sin egen side


Laks

Laksen er en fisk der lever i elve, �er og havet. Den gyder i elve hvor hannen sv�mmer ind foran hunnen og vifter med halen, og p� den m�de vifter den et hul frem i bunden hvor hunnen l�gger sine �g. Den st�r og svajer mod str�mmen og venter p� at der kommer fluer og lignende med str�mmen. N�r en laks vandrer op ad elven, kan den risikere at m�de et vandfald, men det hopper den op af p� samme m�de som en smutsten smutter. Vandfaldet kan v�re op til 5 meter, men det klarer den nemt.rnrnEn stor hanlaks kendetegnes ved at den har en krog i underk�ben. De store hanner udvikler krogen, s� de kan imponere hunnerne i parringss�sonen og f� lov til at befrugte hunnernes �g. De store hanner udk�mper drabelige kampe om hunnerne, mens de sm� hanner istedet fors�ger at ligne en hun s� meget som muligt. P� den m� kan de sm� hanner snige sig helt t�t p� en hun uden at blive angrebet af de store hanner, og n�r den store han er uopm�rksom kan den lille han snige sig til at befrugte hunnens �g.rnrnLaksen �nder via g�ller. Den kan veje mellem 1-25 kilogram. Dens fjender er hajer og mennesker.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

parringss�sonnen -> parringss�sonen


Toppet lappedykker

En toppet lappedykker er 46-51 cm, og vingefanget er 85-90 cm. N�r den fanger sin f�de (som er fisk og vandinsekter) dykker den hovedet ned i vandet og tager det med sit lange n�b. Den er ikke s� tit p� land, fordi den har besv�r med at g�. Til geng�ld er den god til at sv�mme, dykke og flyve. Den har to n�sebor p� n�bet som den �nder med. Lappedykkerens fjende er for eksempel vandrotter fordi den tager dens unger. Somme tider sv�mmer lappedykkeren med ungerne p� ryggen.rnrnDer er op mod 4.000 par af denne sv�mmefugl i Danmark. Den foretr�kker st�rre s�er med tagr�r og enkelte steder fjorde. Om vinteren s�ger en stor del af bestanden til IJsselmeer i Holland, mens andre overvintrer i danske farvande eller i milde vintre i s�er.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrn* Hjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/rn* Lexopen

Vr�vl fjernet


L�vgr�shoppe

L�vgr�shoppen er 22-53 mm. Den har f�et sit navn fordi den er gr�n som l�v og ogs� lever i det l�vgr�nne gr�s. Den lever i hele landet p� n�r i Midt- og Vestjylland. Man kan h�re hannens kaldetoner flere hundrede meter v�k, den kalder fra h�je planter og tr�er, for eksempel strandmandstro og svinem�lk, eg og b�g. Man kan h�re den fra sidst p� sommeren til sidst p� oktober, den frembringer lyde ved at gnide forvingerne mod hinanden. Den gr�nne l�vgr�shoppe er et rovdyr, den �der andre insekter, og hvis man fanger den kan den finde p� at bide. Dens fjender er fugle og mindre dyr.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Marehalm

Marehalmen er et kraftigt, bl�gr�t gr�s med 90-120 cm h�je str�, brede, stive, og stikkende blade. Tykke sammensatte aks med 3-4 blomstrene sm�aks, siddende parvis ved hvert af str�ets led. Den er meget almindelig ved sandede strandbredder for eksempel p� �bel�. Den blomstrer i juli-august. Cikaden lever p� og af marehalm. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

cm. -> cm


Markgr�shoppe

Markgr�shoppe hannen bliver mellem 15 og 19 mm lang, mens en hun bliver cirka 5 mm st�rre. Den lever rundt om i hele Danmark, i klitter, og p� t�rre omr�der. Her har den nemt ved at camouflere sig, idet den kan tilpasse sine farver til disse omr�der. Den bev�ger sig ved at springe. Med sine lange bagben, kan den springe ret h�jt. N�r den s� er oppe i luften kan den brede sine vinger ud, s� den kommer l�ngere ved at flyve/sv�ve. En gr�shoppe laver sine lyde ved at gnide bagbenene sammen, og de laver lydene for at tiltr�kke hunner. Markgr�shoppen �der gr�s, blade og lignende. Fugle, hugorme og firben kan godt lide gr�shopper, men en gr�shoppe kan ogs� risikere at hoppe ind i et edderkoppenet, og blive �dt.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Stine Jensen, Jeppe og Louise.


Markmus

Markmusen er den mest almindelige mus i Danmark, og den findes over hele landet. Markmusene bliver ude hele �ret igennem, ogs� om vinteren. Man siger at de kommer ind i husene efter h�sten, men det er ikke markmus der g�r det, det er husmus. Markmusen spises af musv�ger og andre rovfugle. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kenneth Jerl�v, Pernille og Michael.


Marsvin

sv:Tumlare de:Meerschweinchen pl:%C5%9Awinka morskarnrnMarsvinet kan blive op til 1,8 meter lang. Det er en tandhval, og den lever af fisk. Den bev�ger sig igennem vandet med sin hale (halen sl�r op og ned). Det kan veje omkring 20-25 kilogram. Dens v�rste fjende er mennesket, fordi vi forurener vandet. Et marsvin er et pattedyr. Det �nder ved lunger, s� det er n�dt til at komme op til havoverfladen for at f� luft en gang imellem. Marsvin f�der levende unger, der dier hos moderen. Marsvinet lever i �sters�en. Den sender lyde ud af munden og det bliver sendt tilbage, s� den kan h�re hvad der er forude. Marsvinene kan snakke sammen ved hj�lp af lydene. Marsvinet strander tit fordi at de kommer for langt ind og n�r stranden er flad, kommer ekkoet ikke tilbage til marsvinet, og s� kan den ikke fornemme faren. Vandet tr�kker sig tilbage, og de n�r ikke at komme med ud ligesom andre, st�rre hvaler, der strander. Marsvinet drukner ogs� tit i bundgarn. Men for eksempel p� Fjord og B�lt - centret p� Fyn, fors�ger man at finde ud af hvordan man undg�r at marsvinene g�r i fiskernes net.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/rnrnDer er ogs� et landpattedyr som kaldes marsvin. Se mara.

+de: pl:


Mosegris

Mosegrisen er for nogen bedre kendt som vandrotten. Dens fjender er blandt andet oddere, r�ve og ugler. Den spiser blandt andet dunhammere ved at gnave i dem, mens den holder dem med forbenene. Ved s�en vokser der dunhammere langs bredderne og jorden er velegnet til at lave gangsystemer for mosegrisen. Den �nder ved hj�lp af lunger. Den g�r p� alle fire, sv�mmer ved hj�lp af alle poter og graver gange med de store fort�nder og forpoterne.rnrnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Hans og Ren�.


Mosesnegl

Mosesneglen lever i ferskvand, det vil sige damme, moser og st�rre s�er. Om for�ret og sommeren lever den mest ved de omr�der hvor der er mange planter. Mosesneglen lever af planter og alger. Den kryber, hen over planterne, n�r den vil fra et sted til et andet. Foden best�r n�sten kun af muskler, som den tr�kker sammen n�r den bev�ger sig.rnDe 5-6 centimeter lange �gkapsler kan indeholde op til 300 �g. Dens fjender er �nder, gedder og aborre. Der er mange mosesnegle ved kanalen, fordi der er mange alger og ikke s� mange fjender.rnrnDen er lidt gylden-brun, s� den er camoufleret. En mosesnegl er b�de han og hun p� samme tid. En mosesnegl har en tunge der minder om et r�kostjern. N�r en mosesnegl glider over planter, �der den algerne fra planterne, (en mosesnegl er en rasper). En mosesnegl har en lunge. N�r mosesneglen opholder sig ved vandoverfladen, drejer den sig en gang imellem, s� den h�jre side kommer til at vende opad, s� tager den et �nder�r op over overfladen og tager luft ind. En mosesnegl har ikke s� mange fjender p� grund af dens hus, som beskytter den. En mosesnegl lever hvor der er mange planter. Om vinteren lever den i midten af s�en, der fryser s�en ikke til.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

en gang i mellem -> en gang imellem


Musvit

En musvit (Parus Major) kan blive op til 15 centimeter lang. Det er en meget almindelig ynglefugl. Musvitten ruger i tr�huller, i skove eller i redekasser. Den bygger ogs� rede i murhuller, nedl�bsr�r, tagr�r, pumper, postkasser og urtepotter. Den bygger store bl�de reder af mos, h�r, uld og fjer, og den yngler to gange om �ret. F�rste kuld l�gges fra f�rst i maj til f�rst i juni, andet kuld i juli med 8-12 rustprikkede hvide �g i hvert. Musvitten �der insekter og larver, orme, frugter og fr�. Om vinteren kan man holde den til i haven, ved at h�nge fedt og k�dben ud til den. Musvitten er lidt mindre end en gr�spurv. Den er ikke s�rlig sv�r at kende fra andre fugle. Musvitten er en mejsefugl. Musvittens n�b er kort og spidst. Dens bl�-sorte hoved har hvide kinder. Musvitten truer andre fugle ved at str�kke hals og n�b opad, s� ser man tydeligt det gule bryst med den sorte stribe. Samtidig bev�ger den hovedet, s� de hvide kinder ligner truende "�jne". Musvittens fjender er t�rnfalken og dueh�gen.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Nattergal

er en tr�kfugl. Den kommer til Danmark midt i maj m�ned. Nattergalen er cirka 17 cm lang. Den er meget sv�r at f� �je p�, men man kan let h�re den.rnrnDen er lettest at h�re om aftenen eller om natten, for da er de andre fugle stille. Sangen, der kan h�res i kilometers afstand, best�r af melodiske, tjuk-tjuk-tjuk, og et snerrende tsitt. Dens sang er meget varieret, specielt i maj m�ned, n�r den lige er kommet. Da skal den finde en mage og afm�rke sit territorium, s� da synger den d�gnet rundt, som regel mens den sidder lavt over jorden i en t�t busk. Lokkekaldet er et kort, skarpt tsitt eller tsitt-krrr.rnrnDens n�b er ret spinkelt, og den lever mest af insekter, edderkopper og andre sm� leddyr. Men den kan ogs� spise regnorme, og i sensommeren spiser den sommetider ogs� b�r. Nattergalens fjender er rovfugle.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

eo


Kokon

kokon er det hylster som en larve laver, n�r den skal forvandle sig til en sommerfugl eller en natsv�rmer.

Wikified


Regnorm

Regnorm bliver 10-15 centimeter lang. Regnormene har ingen �jne, da de lever under jorden. I jorden hvor de lever, spiser de planterester, og ford�jer dem. De spiser ogs� visne blade, som de tr�kker ned i jorden og spiser. De kommer frem nede i jorden ved at spise jord og s� krybe derhen, hvor den har spist. Dens fjender er muldvarpe og fugle. Regnormene giver god muldjord, da deres ekskrementer med ford�jede planter straks omdannes til n�ringsrig plantemuld. Regnormenes gange ilter jorden, s� planterne trives bedre. Regnormene �nder genem huden.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rn*Humusrn*Hjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

en:


Rejnfan

Rejnfan er en plante der dufter st�rkt. Den er cirka 50-100 centimeter h�j. Blomsterne ligner sm� gule knapper med et sk�r af guld, og derfor er der nogle, der kalder den "guldknap". Den er almindelig langs vejkanter og markskel og p� bakkeskr�nter, men den vokser ogs� ved stranden. Den blomstrer i juli-september. Blomsterfluer og sommerfugle s�tter sig p� "guldknapperne" og suger nektar.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Henvisninger


Rur

Ruren er et lille krebsdyr som bor i et hus af kalk formet som en vulkan. "D�ren" d�kkes af to kalkplader. Mens den spiser, �bnes og lukkes d�ren hele tiden for at holde vandet ude, eller hvis den sten, den sidder p� bliver t�rlagt, kan den holde vandet inde i huset, for ikke at udt�rre. Ved hj�lp af b�jelige tr�de, renser den vandet for mikroskopiske dyr, planter (som den spiser) og ilt. Ruren s�tter sig fast til et eller andet, sten, skibe eller krabber. N�r f�rst den har sat sig fast kan den ikke flytte sig.rnrnRuren er meget sv�r at f� fat i for fjender, for den er godt beskyttet i sit hus, som den kan lukke t�t foroven. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kuna, Jesper Torp og Lene, Stine Jensen, Jeppe og Louise, Lene og Jeff.


Rygsv�mmer

Rygsv�mmeren er 2 centimeter lang og sv�mmer med ryggen ned ad. Den spiser haletudser og s� har den seks ben som andre insekter. Dens �jne er 2 milimeter h�je og � mm brede hvert �je best�r af mange �jne. Den er gr�n, gul og sort. Benene er gule, kroppen er gr�n og �jnene er sorte. Rygsv�mmeren skal engang imellem op for at f� frisk luft, den tr�kker vejret med to huller den har foran p� hovedet. Den lever is�r af insekter, der falder ned p� overfladen. Rygsv�mmerens fjender er for eksempel en stor vandsalamander og en voksen vandkalv.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

stave fejl, ikke min egen


R�d mide

Den r�de mide l�gger sine �g lige efter en parring. �ggene l�gges p� en sten eller en plante. Den l�gger nomalt 50-70 �g i en klump. Den r�de mide er i familie med mange andre mide-sl�gter. Hver sl�gt kan kendes p� mundens former. Den dr�ber sit bytte ved at stikke eller bide hul i byttet, og bagefter suger den indmaden ud. Dens v�rste fjender er fisk, da de kan spise miden n�r den sv�mmer rundt i vandet. Miden er i�vrigt pelagisk. En han og hun ligner meget hinanden s� det er sv�rt at se forskel. Den �nder igennem sin hud, s� den ilt, der er i vandet, bliver suget fra vandet og ind i dyret.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


R�dben

R�dben er en vadefugl. Den har et dobbelt eller tredobbelt skrig. Den er cirka 28 cm h�j, og den yngler i st�rstedelen af Europa og Asien nord for Himalaya.rnrnDen holder mest til p� stranden og p� strandenge, hvor den spiser sm� krebsdyr, mudder�dere og sm�fisk, men man kan ogs� godt m�de den inde i landet ved fugtige enge, s�er og moser. rnrnR�dbenen har et langt n�b, s� den kan n� ned til de krebsdyr, der er nede under sandets overflade.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kuna, Jesper Torp og Lene, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


R�dhaj

En r�dhaj er helt ufarlig for mennesker. De findes fra Norges kyster og til Middelhavet, men der er flest i Stillehavet og i Det Indiske Ocean. De lever mest nede ved bunden hvor de sv�mmer langsomt, mens de har snuden nede i sandet p� jagt efter sm� krabber, bl�ksprutter, s�pindsvin og orme. N�r de jager, bruger de ikke �jnene som mange andre hajer, men de er 100 procent afh�ngige af deres lugtesans. Deres n�ser sidder p� undersiden af hovedet. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Henrik og Kathrine.


R�dsp�tte

R�dsp�tten er en bundfisk, der er overalt i farvandene. P� lavt vand kan man finde sm� r�dsp�tter. De lever mest hvor der er sten og grus. De sm� r�dsp�tter er hvor der er lavt og de voksne er p� dybt vand, undertiden ude p� 10-50 meter dybt vand. Man kan se begge dens �jne n�r den ligger skjult i sandet. Det skyldes at r�dsp�ttens �jne holder flyttedag n�r den vokser sig stor. Den starter med at have �jnene p� hver sin side af hovedet, som alle andre fisk, men efterh�nden som den vokser op flytter det ene �je om p� den anden side af hovedet til det andet �je. Det ser ret m�rkeligt ud, men det er meget praktisk, for s� kan fisken se hvad der sker selvom den ligger gravet ned p� bunden. Det er forskelligt hvilket �je, der holder flyttedag, s� nogle r�dsp�tter har �jnene p� den venstre side af kroppen og andre har �jnene p� h�jre side. R�dsp�tten b�de gemmer sig for sine fjender og den kigger efter f�de n�r den ligger p� bunden. Den skifter farve efter havets og sandets farve og struktur. P� oversiden har den samme farve som sandet og s� har den r�de pletter. N�r den sv�mmer, b�lger den med hele kroppen, fordi at den er flad. Den spiser mest b�rsteorme og nogen muslinger. Krabben er de sm� r�dsp�tters fjende. De stores er torsk og laks. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

copy-edit


R�dtr�d

R�dtr�den er almindelig i de danske have. R�dtr�den er en r�dalge ( en alge lever i vandet og har ikke blomster som andre planter, men formerer sig med sporer. De fleste alger er meget sm� og findes frit i vandet). R�dtr�den lever l�ngere ude tilhavs end andre alger. R�dtr�den danner grundlaget af det meste af havets dyreliv. Fiskeynglen har stor nytte af r�dtr�den fordi de kan gemme sig i det.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kuna og Jesper Torp


R�llike

R�llike er en 15-50 centimeter h�j plante med meget findelte blade og en meget t�t halvsk�rm med ganske sm� blomsterkurve med hvide (sj�ldnere lyser�de) randblomster, og meget gule skiveblomster. Almindelig p� marker, langs vejkanter og p� overdrev. Blomstrer juli-september.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Pernille og Michael.


Byplanl�gning

planningrnrnByplanl�gning handler om at planl�gge infrastrukturen og byggeriet.rnrnEnhver udstykning af parcelhusgrunde, ethvert st�rre byggeri, ethvert vejanl�g, ethvert nyt kraftvarmev�rk o.s.v. medf�rer en r�kke konsekvenser s�som behov for parkeringspladser, vandforsyning, renovation m.v. Det var derfor en fordel, ifald alle anl�gsarbejder var indbyrdes afstemt; at der fandt en planl�gning sted. Dette g�lder s�vel lokalt (i kommunen) som for landet som helhed; ja i visse tilf�lde er en international planl�gning �nskelig. N�r vi tager byomr�dernes st�rke v�kst, det stigende behov for sommerhus- og rekreative omr�der, landbrugets �nsker og naturfredningnen i betragtning, er det givet, at der m� forekomme interessemods�tninger, som m� finde deres l�sning efter visse helhedssynspunkter.rnrnFra tid til anden giver dagspressens egns-, by- og landsplanl�gningsdebat et indtryk af de bestr�belser, der udfoldes for at sikre byer og regioner en fornuftig udvikling. I denne sag vil individets og samfundets interesser ofte komme i konflikt. Denne konflikt har eksisteret lige s� l�nge som samfundene, I stater med en st�rk statsmagt - is�r i totalit�re stater - er en vidtdreven og meget konsekvent planl�gning mulig. I demokratiske samfund har planl�ggerne yderst sj�ldent magt som de har agt, hvorfor det private initiativ har st�rre spillerum p� godt og ondt. Det m� i et samfund som vort v�re planl�ggernes opgave at udarbejde udkast til planer som befolkningen og politikerne kan tage stilling til.

Wikified


Fluor

en:Fluorine eo:Fluoro fr:Fluor nl:Fluor pl:FluorrnrnFluor er et grundstof i det periodiske system med atomnummer 9, det forkortes i kemien ofte til F.rnrnFluor kendes af de fleste som det aktive stof i tandpasta.

+fr:


Eiffelt�rnet

eo:Eiffel-Turo fr:Tour Eiffel nl:Eiffeltoren pl:Wie%C5%BCa_Eiffla sv:Eiffeltornet en:Eiffel Towerrnbillede:Eiffelt�rnet.jpgrnrnEiffelt�rnet er det mest genkendte vartegn i Paris, og er internationalt kendt som et symbol for Frankrig. Eiffelt�rnet er opkaldt efter sin designer, Gustave Eiffel. Det er en kendt turistdestination, med over 5,5 millioner bes�gende hvert �r. T�rnet havde sin 200.000.000'ne g�st den 28. november 2002.rnrnEiffelt�rnet blev bygget fra 1887-1889 til Verdensudstillingen i 1889 som en hyldest til hundrede�rsdagen for Den franske revolution. 300 st�larbejdere samlede 18.038 stykker af st�l ved brug af 2,5 millioner nitter. Ialt blev der anvendt cirka 7.000 tons st�l. H�jeste udsving i st�rkt bl�sevejr er 12 centimeter, mens t�rnet udvider sig maksimalt 15 centimeter i st�rk varme. De 4 fundamenter er gravet 9-14 meter ned i jorden og har hver en flade p� 26 kvadratmeter. T�rnet har 1.792 trappetrin til toppen og kostede i 1889 7,8 millioner franc at bygge.rnMed baggrund i den generelle sikkerhedstilstand for den tid, er det bem�rkelsesv�rdigt, at alene en arbejder d�de under konstruktionen.rnrnT�rnet blev m�dt med en del modstand fra offentligheden, da man mente at t�rnet ville v�re en torn i �jet. I dag er t�rnet anerkendt som et af de mest smukke stykker arkitektur i verden.rnrnDen 31. marts 1889 kunne ingeni�r Eiffel hejse Trikoloren p� toppen. Den f�rste bes�gende var den dav�rende prins af Wales (Edward 7.), der besteg t�rnet 10. juni 1889.rnrnEiffelt�rnet havde oprindeligt alene en tilladelse til at blive st�ende i 20 �r, men da t�rnet viste sig at v�re v�rdifuldt for telekommunikation, blev Eiffelt�rnet st�ende. Den 12. januar 1908 blev den f�rste langdistance radiomeddelelse sendt fra t�rnet. T�rnet har nu en r�kke praktiske form�l: Radio- og tv-antenne, meteorologisk station og luftfyr. P� 1. og 2. etage findes restauranter og p� toppen en snackbar.rnrnT�rnet har ogs� v�ret solgt til et godtroende fjols ved et bondefangerkneb af Victor Lustig.rnrnT�rnet er 300 meter h�jt, uden at indregne tv-antennen p� toppen, som har en h�jde p� 20 meter. Vedligeholdelsen af t�rnet inkluderer 50 tons m�rk brun maling hvert syvende �r.rnI 2000 blev der installeret blinklys og en r�kke projekt�rer. Disse lys er efterh�nden blevet del af en natlig begivenhed i Paris. Projekt�rne er blevet et s�m�rke i Paris nattehimmel.rnrnAdskillige reproduktioner (ofte i mindre scala) eksisterer i:rn* Tokyo, Japan kaldt for Tokyo T�rnet (13 meter h�jere end originalen, skala 1.04:1) rn* Blackpool i England, kaldt Blackpool T�rnetrn* Shenzhen, Khina (skala 1:3) rn* Las Vegas, USA (skala 1:2) rn* Prag, Tjekkiet (skala 1:5) rnrnAdgang til t�rnet viarnrn* Metro: Trocad�ro (9) or Bir-Hakeim (6) rn* RER: Champs-de-Mars - Tour-Eiffel (C) rnrnBilleder herunder:rnTil venste; Vue fra Eiffelt�rnet ned over Champ-de-Mars (det store t�rn i baggrunden er Montparnasse t�rnet).rnTil h�jre; Vue fra Eiffelt�rnet ned over Seine og Trocadero.rnrnbillede:Trocadero.jpg. . . .rnbillede:Champ-de-Mars.jpg


Galneb�r

rnrnGalneb�rrnrnrnBillede:galnebaer.jpgrnrnrnKlassifikation:rnrnrnrnrnRige: Planter (Plantae)rnUnderrige: Karplanter (Tracheobionta)rnDivision: D�kfr�ede (Magnoliophyta)rnKlasse: Tokimbladede (Magnoliopsida)rnOrden: Natskyggeordenen(Solanales)rnFamilie: Natskyggefamilien (Solanaceae)rnSl�gt: AtroparnrnrnrnrnArt:rnrnrnAtropa bella-donnarnrnrnrnGalneb�r (Atropa bella-donna) er en plante af natskyggefamilien som kartoffelplanten. Den er naturligt hjemmeh�rende i Danmark, men sj�lden.rnrnPlanten er 50 - 120 cm h�j, har en kraftig rodstok, er fler�rig og kan brede sig over et temmelig stort omr�de som en busk hvis den f�r lov, gerne over krat og i g�rder. De bedste v�kstbetingelser har den i god fugtig havejord og i l�.rnrnI juli - august blomstrer den med lyser�dt-brunlige klokkeformede blomster, der senere danner store, runde, sorte og glinsende b�r mellem 1 1/2 - 2 cm i diameter.rnrnGalneb�r er en af de f� virkeligt d�deligt giftige planter i Danmark. Man mener b�rrene i gamle dage var en ingrediens i vikingernes berserker-drik, m�ske kommer plantens navn - "galneb�r" derfra. rnrnSpecielt b�rrene er giftige, men de kan se appetitlige ud for b�rn. Ved indtagelse er symptomerne: r�dmen i ansigtet, t�rre slimhinder, forh�jet puls,rn"h�j", hallucinationer, krampe og �ndedr�tslammelse.rnrnI det gamle Rom brugte kvinderne udtr�k af planten som sk�nhedsmiddel, da giften udvider pupillen i �jet. Denne anvendelse gav planten dens latinske navn - "bella-donna", som p� dansk betyder smuk dame.rnrnSl�gtsnavnet Atropa, der er navnet p� den gr�ske sk�bnegudinde, der klipper livstr�den over, har siden givet navn til det vigtigste af plantensrngiftsstoffer - Atropin.rnrnUdtr�k af galdneb�rplantens r�dder har helt op i 1900-tallet v�ret brugt som middel mod ondartet hoste for eksempel kighoste. Udtr�k af planten bruges stadig i medicinalindustrien.rnrnPlanten blev indf�rt i Danmark cirka �r 1500, og har haft mange navne: galb�r, galleb�r, giftdvaleb�r, troldkirseb�r, hekseb�r, morderb�r og natskade.rnrnGalneb�r blev dyrket i de danske klosterhaver og beskrives i de gamle l�geb�ger s�ledesrnrn* Christiern Pedersen, En nyttelig l�gebog for fattige og rige, unge og gamle (1533): "Den som fornemmer at hans lever br�nder hed, han skal tage natskade og st�de den i sm�dele og blande dem med bomolje (olivenolie) og g�re plaster deraf og l�gge det mod leveren."rn* Henrik Smid, En sk�n lystig ny urteg�rd (1557): "Blandt mange andre urter er n�ppe en som stiller pine og l�sker hede mere end natskade g�r."


Stor Regnspove

Stor Regnspove er 55-60 cm, og dermed den st�rste af de danske vadefugle. Den lever p� vaderne langs vores flade strande, som for eksempel ved Vadehavet, men man kan ogs� se den ved N�rre N�r�stranden og p� �bel� ved Nordfyn.rnrnMange regnspover ruger deres �g ud p� L�s� og i Vestjylland. Den yngler i sumpede omr�der som marsk, moser og nogle heder og enge.rnDen l�gger sine �g i en rede p� en tue eller p� jorden eller p� sandet. �ggene er olivenbrune med r�dbrune pletter, s� de er godt camouflerede. Den har v�ret ynglefugl i Danmark siden 1934. Omstrejfende regnspover er lette at lokke helt n�r p�, ved at man efterligner dens fl�jt. I marts-april kan man h�re dens dybe fl�jtetoner, fordi den er p� tr�k. Den tager tilbage til Afrika i juni-september.rnrnRegnspoven har et langt og lidt nedadbuet n�b, og den lever af orme og muslinger, som den kan fange meget langt nede i sandet. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

typo


Gr�nbenet r�rh�ne

Begge k�n af gr�nbenet r�rh�ne er sortgr� med m�rkebrune vinger. D�kfjerene under halen er hvide. Panden og n�broden er r�de, det ydeste af n�bbet er gult, og benene gr�nne, derfor navnet "gr�nbenet r�rh�ne". Ungfugle er m�rkebrune med hvide d�kfjer under halen, en hvid sidestribe og en lys strube. Stemmen er en gennemtr�ngende "kryrrk", fra skr�mte fugle et skarpt "keick-keick". Den spiser meget varieret, for eksempel orme, snegle, insekter og b�r. Dens fjender er blandt andet vandrotte og gedde, som spiser dens yngel. Den laver rede godt skjult mellem siv. Reden er lavet af r�rsiv. Den �nder gennem to huller i n�bbet. N�r den bev�ger sig dykker den for den sv�mmer d�rligt. rn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

fjernede lige lidt vr�vl


Marinark�ologi

archaeology sv:MarinarkeologirnrnMarinark�ologi er en disciplin indenfor ark�ologi, der studerer menneskets f�rden i �bent vand.rnrnFor eksempel er �sters�en et koldt hav med brakvand, hvor vrag og bopladser kan bevares i �rhundreder. Mange af dem venter bare p� at blive opdaget og unders�gt.rnrn== Eksterne Links ==rn* Svensk side om marinark�ologi

Marineark�ologi -> Marinark�ologi


Argentina

en:Argentina eo:Argentino es:Argentina fr:ArgentinernrnArgentina er en spansktalende nation i Sydamerika. Efter uafh�ngigheden fra Spanien i 1816, oplevede landte en periode med interne politiske konflikter mellem konservative og liberale og mellem civile og milit�re fraktioner. Efter 2. Verdenskrig, havde landet en periode med en populistisk Peronist bev�gelse, der opdelte landet. Stigende blodige milit�rregimer skiftede mellem svage demokratiske regeringer med at lede landet indtil 1983. rnrnrnRepublica ArgentinarnrnrnBillede:Argentina_flag_medium.pngrnBillede:Argentina_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: UkendtrnOfficielt sprog SpanskrnHovedstad Buenos AiresrnPr�sidentEduardo DuhaldernAreal - Total - heraf vandAreal 8 2.766.890 km� minimalt rnBefolkning rn - Total (2000) rn - Pr. km� St�rrelse 31rn 37.384.816 rn 14 Pr. km�rnUafh�ngighedDato fra Spanien 1816rnValuta Argentinske pesornTidszone UTC -3rnNationalmelodi Oid, MortalesrnInternetdom�ne.ARrnInternational tlfkode54rn

lille indledning samt tabel


Der er et yndigt land

er et yndigt landrnrn"Der er et yndigt land" er Danmarks (folkelige) nationalmelodi. S�fremt de kongelige er tilstede anvendes Kong Christian stod ved h�jen mast som nationalmelodi.rnrnTeksten skrevet 1819 af Adam Gottlob Oehlenschl�ger, med mottoet: "Ille terrarum mihi praeter omnes Angulus ridet" (Horats).rnMelodien skrevet 1835 af H.E. Kr�yer, senere ogs� af Th. Laub og Carl Nielsen.rnrn Der er et yndigt land,rn det st�r med brede b�gern |: n�r salten �sterstrand :|rn Det bugter sig i bakke, dal,rn det hedder gamle Danmarkrn |: og det er Freja's sal :|rnrn Der sad i fordums tidrn de harniskkl�dte k�mper,rn |: udhvilede fra strid :|rn S� drog de frem til fjenders m�n,rn nu hvile deres benern |: bag h�jens bautasten :|rnrn Det land endnu er sk�nt,rn ti bl� sig s�en b�lter,rn |: og l�vet st�r s� gr�nt :|rn Og �dle kvinder, sk�nne m�'rrn og m�nd og raske svendern |: bebo de danskes �er :|rnrn Hil drot og f�dreland!rn Hil hver en danneborger,rn |: som virker, hvad han kan! :|rn Vort gamle Danmark skal best�,rn s� l�nge b�gen spejlerrn |: sin top i b�lgen bl� :|

Horace -> Horats


Kong Christian stod ved h�jen mast

Kong Christian stod ved h�jen mast er den danske nationalmelodi som anvendes n�r de kongelige er tilstede.rnrnJohannes Ewald skrev teksten i 1779. Sangen har sin baggrund i et skibsforlis ved Hornb�k i 1770'erne. Her blev skipperen reddet af de lokale fiskere, som efterf�lgende afslog et tilbud om bel�nning p� trods af deres fattigdom. De blev efterf�lgende h�dret med syngespillet Fiskerne, hvorfra lovprisningen af de danske s�helte i sangen stammer fra. rnrnFrederik den 7's bryllup i 1828 var den f�rste gang sangen blev anvendt ved en kongelig begivenhed.rnrnOphavsmanden til melodien er ukendt. Der kan v�re tale om en vandremelodi som fandt sin endelig form i Kuhlaus musik til Elverh�i fra 1828.rnrn Kong Kristian stod ved h�jen mastrn i r�g og damp.rn Hans v�rge hamrede s� fast,rn at gotens hj�lm og hjerne brast.rn Da sank hvert fjendtligt spejl og mastrn i r�g og damp.rn Fly, skreg de, fly, hvad flygte kan!rn hvo st�r for Danmarks Kristian,rn hvo st�r for Danmarks Kristian, i kamp?rnrn Niels Juel gav agt p� stormens brag:rn Nu er det tid!rn Han hejsede det r�de flagrn og slog p� fjenden slag i slag.rn Da skreg de h�jt blandt stormens brag:rn Nu er det tid!rn Fly, skreg de, hver, som ved et skjul!rn hvo kan best� mod Danmarks Juel,rn hvo kan best� mod Danmarks Juel, i strid?rnrn O, Nordhav! glimt af Wessel br�drn din m�rke sky!rn Da ty'de k�mper til dit sk�d,rn thi med ham lynte skr�k og d�d.rn Fra vallen h�rtes vr�l, som br�drn den tykke sky:rn Fra Danmark lyner Tordenskjold.rn Hver give sig i himlens vold,rn hver give sig i himlens vold, og fly!rnrn Du danskes vej til ros og magt,rn sortladne hav!rn Modtag din ven, som uforsagtrn t�r m�de faren med foragt,rn s� stolt som du mod stormens magt,rn sortladne hav!rn Og rask igennem larm og spilrn og kamp og sejer f�r mig til,rn og kamp og sejer f�r mig til, min grav!


Gr�nland

en:Greenland eo:Groenlando la:Terra viridis nl:Groenland pl:GrenlandiarnrnBillede:Gr�nland_flag_medium.pngrnrnGr�nland (Kalaallit Nunaat) er verdens st�rste � med et areal p� 2.176.000 kvadratkilometer. Cirka 84% af �en er d�kket af is. �en fik selvstyre i 1978 af det danske folketing. Loven tr�dte i kraft det efterf�lgende �r.rnrnHovedstaden er Nuuk (Godth�b).rnrnGr�nland forlod i 1982 EF (nu EU).rnrnBillede:Gr�nland_kort.jpg


S�mrokke

S�mrokken er 90-120 cm. De unge er tornede p� b�de oversiden og undersiden. De voksne har kun f� store pigge spredt p� oversiden og en r�kke pigge fra nakken ud p� halen, hvor der er to sider�kker, hvilket er grunden til navnet. S�mrokken er almindelig i Vesterhavet, Skagerrak og det dybe Kattegat. Den lever af fisk, krebsdyr og bunddyr, hvilket den selv er. Den yngler sommeren igennem. De glatte m�rke �gkapsler er seks cm lange og fire cm bredde. Dens k�d smager vidunderligt og kan bruges i stedet for hummer. Hunnen kan blive indtil en tredjedel st�rre end hannen. Hannens bugfinner er omdannet til parringsorganer. De k�nsmodne hanner har noget der hedder karder, et parti med krumme hudt�nder som findes p� brystfinnernes over-underside og hoved. Sandsynligvis er karderne et v�ben som hannerne bruger til indbyrdes kampe om hunnerne. Den styrer med halen, og "flyver" gennem vandet med bugfinnerne, der b�lger. G�llerne sidder neden under fisken. Der sidder de fem i hver side. Den camouflerer sig i sandet, s� kun �jnene stikker op over sandet.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Skagerak -> Skagerrak


F�r�erne

Islands eo:Feroaj Insuloj de:F�r�er Inseln nl:FaeroereilandenrnrnBillede:F�r�erne_flag_medium.pngrnrnF�r�erne (F�r�sk: Foroyar, betyder f�r-�erne") er en gruppe af �er i den nordlige del af Atlanterhavet mellem Skotland og Island. De er en del af Danmark. Siden 1948 har F�r�erne haft selvstyre i s� godt som alle omr�der p� n�r forsvar og udenrigsforhold.rnrnHovedstaden er T�rshavn.

Hovedstaden er [[T�rshavn]].


Danmarks nation

nationrnrnDen danske nation er en arbitr�r kunstig social fortolkning, som mange mennesker der har en historisk eller famili�r forbindelse til Danmark f�ler de er en del af.rnrnEn r�kke personer indenfor landets gr�nser, for eksempel p� F�r�erne og Gr�nland, f�ler dog ofte, at de ikke er en del af den danske nation.rnrnDen danske nation d�kker prim�rt den europ�iske del af Danmark. En r�kke indbyggere i Schleswig, Tyskland, og den sydlige del af Sverige, som har historisk og eller personlig forbindelse til Danmark, er ogs� en del af den danske nation.rnrnEn r�kke udvandrere, for eksempel i USA og Argentina, f�ler sig ogs� som en del af den danske nation.


Januar

m�ned er opkaldt efter Janus, romersk gud. �ldre dansk navn glugm�ned.rnrn====Vejrrekorder for januar m�ned====rnrn*1942 - Den koldeste januar i dansk vejrhistorie med en gennemsnitstemperatur p� -6,6 grader. Maximum- og minimum temperaturerne var p� henholdsvis 7,8 og -31,0 grader.rn*1963 - Den solrigeste med 82 soltimer.rn*1969 - Med kun 12 soltimer er januar 1969 den solfattigste i dansk vejrhistorie.rn*1988 - Den nedb�rsrigeste januar noteres i dansk vejrhistorie med 113 mm nedb�r i m�nedens l�b - mest som regn.rn*1989 - Den varmeste januar i dansk vejrhistorie noteres med en gennemsnitstemperatur p� 4,9 grader. Maximum- og minimumtemperaturerne var p� henholdsvis 10,8 og -4,1 grader. Vinteren 1989 er da ogs� den varmeste nogensinde i Danmark.rn*1997 - Den t�rreste januar nogensinde med blot 5 mm nedb�r.rnrn====Se ogs�:====rn* januar, februar, marts, april, maj, juni, juli, august, september, oktober, november, decemberrnrn* januar 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* Dagen i dag

[[de:Januar]][[en:January]][[eo:Januaro]][[es:Enero]][[fr:Janvier]][[it:gennaio]][[nl:Januari]][[simple:January]][[sv:Januari]]


Sandmusling

Sandmuslingen er 12 centimeter lang. Den lever p� lavt vand, ved alle kyster, undtagen hvor br�ndingen er voldsom. Den har et meget langt �nder�r, og den sidder dybt nedgravet i bunden, tit p� s� lavt vand, at dens huller er t�rlagte ved lavvande. Spiser�ret er delt i to, i det ene r�r kommer der plankton og vand ned, og s� sortere den det. Det plankton den ikke vil have, spytter den ud af det andet r�r. Sandmuslingens fjende er strandskaden. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til  Kenneth Jerl�v, Pernille og Michael,Kennet Axelgaard Pedersen, Camilla og Jesper T P.


Fredsdue

Fredsduen er symbolet p� budskabet om fred.rnrnSymbolet stammer oprindelig fra fort�llingen om den due, Noa udsendte fra arken, og som vendte tilbage med et olivenblad i n�bbet. Dette var beviset for, at duen havde v�ret p� land, og at syndfloden snart var til ende.


Sandorm

Man ser sj�ldent sandormen, for den sidder n�sten altid 10-20 cm nede under havbunden, hvor den har lavet et u-formet r�r, den bor i. Sandormen sluger sandet ned gennem sin tragtformede mund. Den ford�jer planktonet, men sandet, den ikke kan bruge, kommer ud igen af den anden ende af dens u-formede hule, s� det ligger i sm� bunker rundt omkring p� havbunden.rnrnMan kan finde ca. 20 tusinde sandorme per kvadratmeter i Vadehavet. N�r der er s� mange, er det fordi h�jvandet hver gang f�rer nyt plankton med ind p� det lave vand. Der er alts� masser f�de for sandormene. Samtidig iltes vandet, hver gang tidevandet skifter, og det er godt for b�de plankton og sandorme.rnrnSandormen �nder ved hj�lp af g�ller, der sidder som sm� r�de h�rtotter ned langs kroppen.rnrnSandormens fjender er vadefugle, is�r regnspoven, hvis n�b er meget langt og kan n� ned til sandormen, og fladfisk, der sv�mmer rundt og bider bagenden af sandormene, n�r de stikker bagenden op til havbunden for at komme af med det uford�jelige sand, de har slugt. Men hvis sandormen f�r bidt bagenden af, vokser der bare en ny ud, og s� kan fladfiskene jagte dem igen. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Troels Hansen, Christina og Morten, Jeff og Lene.


Sankt Hans-urt

Sankthansurten bliver 20-50 centimeter h�j. Den har ovale, tykke blade og og en halvcirkelformet dusk af gr�n-gule blomster. Den er almindelig p� t�rre bakker, p� stendiger og i krat. rnrnIldfuglen og andre insekter suger nektar fra dens blomster, den blomstrer i august-september.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Sankt Hans-urten -> Sankthansurten (s�ledes RO)


Sej

En sej er en ret stor torskefisk, der lever nede p� havbunden. Dens farve kan tilpasses med havbunden, s� den er sv�rere at f� �je p� oppefra, og den har en sk�gtr�d som resten af torskefamilien, s� den kan f�le, om der er f�de p� havbunden. Den lyse sidelinie, der er et f�leapparat, s� den kan m�rke str�mretningen, er ogs� typisk for torskefamilien. Den vejer 5-30 kilo. Sejen gyder p� dybt vand. Den �nder ved g�ller ligesom alle andre fisk.rnDen lever mest af krabber, plankton og sandorme. Den st�r tit i str�mvendinger, hvor is�r plankton og sandorme, men ogs� krabberne kan blive hvirvlet op. Der st�r den s�, klar til at angribe byttet ved at overraske det bagfra og �de det. Den st�r ogs� tit inde p� lavt vand og soler sig.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Henrik og Kathrine.


Sild

herring de:clupea harengusrnrnSildene (Clupea harengus) kommer aldrig ned til bunden. De sv�mmer rundt i store flokke, som man kalder stimer. Der kan v�re op til en million i en stime.rnDer findes sild ved alle danske kyster. Silden er m�rk p� oversiden og lys p� undersiden. Hvis man ser den nedefra, er den lys som lyset, der kommer ned igennem vandet, men hvis man ser den oppefra, er den m�rk som bunden p� havet. P� den m�de gemmer silden sig for fjenderne. Sildens fjender er laks, hajer, marsvin og mennesker.rnSildene �der sm� vandlopper, krebsdyrlarver, copepoder og krill. De �der ogs� en del fiske�g og sm� fiskeunger. De fleste af disse sm�dyr lever af mikroskopiske planter. Der er derfor s�rligt mange sild i de omr�der, hvor der er mange af disse planter. I Vadehavet er der mange af de sm�dyr, som silden lever af.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/rnrnbillede:Herringuwe.jpgrnrnClupea harengus (Photo Uwe Kils)rnbillede:fischool.jpgrnrn(Clupea harengus flokke - (Photo Karin Kils)rnrnrnrnrn*Information fishbasern*Information clupea.de


Sildehaj

Sildehajen kan blive op til 3,5 meter lang og veje over 200 kilogram. Sildehajen har, ligesom andre hajer forrest en stor trekantet rygfinne og l�ngere nede p� ryggen en mindre rygfinne. Den har tre r�kker t�nder, som den fl�nser sit bytte med. Hajen har ikke sk�l som andre fisk, dens hud f�les n�rmest som sandpapir.rnrnSildehajen findes i Middelhavet og Atlanterhavet, og den er meget almindelig i Vesterhavet. Om sommeren og om efter�ret sv�mmer den i sm� flokke ogs� ind i Skagerrak og det nordlige Kattegat p� jagt efter silde- og makrelstimer. En gang imellem kan man v�re heldig at se dem i de danske b�lter - helt ind til �sters�en. rnrnSildehajen sv�mmer i overfladen p� ret dybt vand. Den kan sv�mme meget hurtigt. Sildehajer er n�rmest alt�dende, de spiser ogs� bl�ksprutter og pighajer.rnHajen l�gger ikke �g som andre fisk, den f�der levende unger, 2-5 hver gang. Ungerne er temmelig store, n�r de bliver f�dt, cirka 70 centimeter lange. De unge sildehajer kan man se i n�rheden af kysterne om efter�ret.rnrnUngerne er byttedyr for andre fisk, mens den voksne haj vistnok kun har fiskerne og menneskets forurening som fjende. I Danmark spiser vi ikke sildehajer, men dem vi fanger, eksporterer vi til Italien. Selv om sildehajen er s� stor, er den ikke farlig for mennesker.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Sivsanger

En sivsangeren er en insekt�dende fugl, det kan man se p� dens tynde n�b. Den er cirka 13 centimeter h�j, og den lever ved vandhullet bag Krogsb�lle Skole, ved Bechers s�, i sivskovene ved Nr. N�r�stranden p� Nordfyn og i mange andre danske v�domr�der, hvor den bygger sin rede af siv og mos ved vandhullets bredder. Den er en tr�kfugl, og den kommer f�rst til Danmark i maj. Om sommeren synger hannen n�sten hele d�gnet rundt. Den skal lokke en hun til og markere sit territorium. .rnrnDens f�de finder den ogs� ved vandhullet. Den �der n�sten alle insekter, den kan f� fat i, for eksempel stikmyg, dansemyg og guldsmede. Dens fjender er rovfugle. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Aser

nordisk mytologi er Aserne den ene af de to gudesl�gter (den anden sl�gt er vanerne). rnAserne bor i Asg�rd.

Fra As


Arsen

en:Arsenicnl:ArsenicumrnArsen er et grundstof med atomnummer 33 i det periodiske system. Symbol As.


Ajournement

Det at ajournere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Ajournere

Ops�tte, udskyde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akademi

H�jere l�reanstalt, l�rd selskab for videnskab og kunst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akademiker

En der er universitetsuddannet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akademisk

Universitetsuddannet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akademisk betydning

Teoretisk betydning, uden praktisk form�l.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akampsi

Lemmestivhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akarpi

Det at v�re akarpisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akarpisk

Ufrugtbar, gold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akashi-Kaiko

Verdens l�ngste h�ngebro hedder Akashi-Kaiko og findes i Japan. Den er 1.991 meter lang. Storeb�ltsbroen i Danmark er 1.624 meter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akatalepsi

Mental forstyrelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akataleptisk

Ufattelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akatastatisk

Uregelm�ssig, svingende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akedi

Livslede, spleen, weltschmerz.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akillesh�l

S�rbart punkt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akinesi

Lamhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akklamation

Valg uden afstemning, det at akklamere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akklamere

Give sit bifald (ved h�ndklap).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akklimatisation

Det at tilv�nnes et nyt klima.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akklimatiseres

Tilv�nnes et nyt klima, nye forhold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Tilvennes -> Tilv�nnes


Akklimatiseret

Vejrvant, vant til, tilv�nnet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkludere

Vedl�gge et bilag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Solanaceae

klassifikationrn rnrnRige: Planter (Plantae) rnrnUnderrige: Karplanter (Tracheobionta) rnrnDivision: D�kfr�ede (Magnoliophyta) rnrnKlasse: Tokimbladede (Magnoliopsida) rnrnOrden: Natskyggeordenen (Solanales) rnrnFamilie: Solanaceae rnrnSl�gterrnrnAcnistusrnAnisodusrnAnthocercisrnAnthotrochernArchiphysalisrnAlthenaearnAtroparnAtropanthernBenthamiellarnBouchetiarnBrachistusrnBrowalliarnBrugmansiarnBrunfelsiarnCalibrachoarnCapsicumrnCestrumrnChamaesaracharnComberarnCrenidiumrnCuatresiarnCyphantherarnCyphomandrarnDaturarnDeprearnDiscopodiumrnDuboisiarnDunaliarnDyssochromarnEctozmarnExodeconusrnFabianarnGrabowskiarnGrammosolenrnHawkesiophytonrnHeteranthiarnHunzikeriarnHyoscyamusrnIochromarnJaborosarnJaltomatarnJuanulloarnLatuarnLeptoglossisrnLeucophysalisrnLycianthesrnLyciumrnLycopersiconrnMandragorarnMargaranthusrnMarkearnMelananthusrnMellissiarnMerinthopodiumrnMetternichiarnNectouxiarnrnNicandrarnNicotianarnNierembergiarnNothocestrumrnOryctesrnPantacantharnParabouchetiarnPauiarnPetuniarnPhrodusrnPhysalisrnPhysochlainarnPlowmaniarnProtoschwenckiarnPrzewalskiarnQuincularnRahowardianarnReyesiarnSalpichroarnSalpiglossisrnSaracharnSchizanthusrnSchultesianthusrnSchwenckiarnSclerophylaxrnScopoliarnSessearnSesseopsisrnSolandrarnSolanumrnStreptosolenrnSymonanthusrnTrianaearnTriguerarnTubocapsicumrnVassobiarnVestiarnWithaniarnWitheringiarnrnrnrnNatskyggefamilen (Familie Solanaceae) er en Familie af tokimbladede, hvoraf mange er giftige. Familien inkluderer aubergine, natskygge, paprika, kartoffel, tobaksplante, tomat og petunie.rnrnrn==== Artikler p� dansk wikipedia ==== rnF�lgende artikler er p� nuv�rende tidspunkt oprettet for natskyggefamilien p� wikipedia:rnrn* Galneb�rrn* Tomatrn* Bitters�d natskygge


Skalle

En skalle er en fisk, der kan bliver op til 50 cm. Den gyder i maj og juni, den kan gyde 100.000 �g, som kl�kker efter 4 til 10 dage, hvis de ikke bliver �dt forinden af de andre dyr i s�en. Den lever som regel i kanten af s�en, men i grumset vand sv�mmer den ogs� rundt efter f�de i resten af s�en. Den �nder med sine g�ller, og den �der plankton, sm� bunddyr og planter.rnEn skalle skal passe p� at den ikke bliver �dt af aborrer og gedder, som godt kan lide skaller.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Skarnbasse

Skarnbassen er mellem 16 og 24 mm. Skarnbassen er en bille. Dens d�kvinger er skinnende sorte med et bl�t eller gr�nt sk�r. Kroppen er ogs� sort, og den har korte ben med h�r p�.rnrnDen lever mest i g�dning fra pattedyr, som den graver gange nede under. Skarnbassen transporterer g�dningen ned i hulen, den har gravet til sine larver, der spiser det.rnrnDen flyver mest om natten i juni og i august-septemper. N�r den flyver rundt laver den en brummende lyd, p� den m�de kan hanner og hunner finde hinanden. Hvis man tager skarnbassen op til �ret, kan man h�re en kradsende lyd, som skyldes, at dens bagkrops stive h�r, som sidder inde under de sorte d�kvinger, bliver gnedet op ad d�kvingerne.rnrnSkarnbassens fjender er sm� rovdyr som for eksempel pindsvin og flagermus, der ogs� er natdyr, men den kan ogs� blive �dt af fugle. Den l�gger sine �g t�t p� g�dningen, fordi det er god n�ring for dens larver.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

bliver gnedet op af d�kvingerne -> bliver gnedet op ad d�kvingerne


Skarv

Skarven kan blive op til 91 cm. For et par menneskealdre siden blev skarven udryddet som dansk ynglefugl, for fiskerne betragter den som en konkurrent, og fordi den �del�gger redetr�erne. Men i 1938 begyndte skarven at yngle i en koloni p� Langeland, hvorfra den atter forsvandt i 1946. Fra 1949 til 1956 ynglede der op til 300 par ved �lholm p� Langeland, og p� V�rs� i Horsens Fjord har der siden 1944 v�ret en koloni p� op til 500 par. Efter at have v�ret fredet, er den nu almindelig igen i hele landet, blandt andet er der en stor koloni ved Br�ndeg�rds S� p� Sydfyn. Desuden er skarven almindelig p� tr�k og som vinterg�st.rnrnDen bygger rede af store grene og kviste h�jt til vejrs i l�vtr�er, tit er der mange reder i et tr�. I maj l�gger skarven 3-5 aflange �g med et ydre kalkagtigt lag, som delvis skjuler den underliggende bl� skal.rnrnDen lever mest af �l, �lekvabber og sild, som den dykker efter. Den findes ved Vadehavet, fordi �l, �lekvabber og sild kommer ind n�r det bliver h�jvande. Skarven sv�mmedykker, n�r den jager.rnrnSkarven lever ogs� p� �bel�, der er store tr�er, hvor den kan lave reder. N�r man g�r over til �bel� ad ebbevejen, s� kan man se, at p� n�sten alle bundp�le sidder der skarve og venter p�, at der kommer en fisk forbi.rnrnrn== Kilder / henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

og fordi den �del�gger redetr�erne


Skorpionst�ge

En skorpionst�ge lever inde ved kanten af vandhullet eller s�en, hvor den for eksempel sidder p� et blad, og venter p� et byttedyr, andre sm� dyr i vandhullet. Skorpionst�gen er et ret langsomt dyr, s� den er n�dt til at vente p�, at det dyr, som den kan �de kommer helt t�t p�, s� den kan sl� krogene i det, og �de det. rnrnDen �nder ud af et suger�r, som den har i bagenden. Den er tilpasset det sted, hvor den lever, ved at den har samme farve som dyndet p� bunden, hvor den lever.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Stine Jensen, Jeppe og Louise, Kathrine og Henrik, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


Brun skovsnegl

En brun skovsnegl kan blive op til 60 mm lang, den har ikke noget sneglehus. Sneglen er egentlig gr�, men slimet er gult, s� den kommer til at se brun ud, s� den falder sammen med farverne p� s�bredderne eller i skovbunden. Den brune skovsnegl holder mest til, hvor der er fugtigt og skygge, s� dens hud ikke t�rrer ud, s� sneglen kan godt lide at v�re i fugtige skovbund, ved skovs�er og vandhuller og i moser. Snegle bev�ger sig meget langsomt p� t�rt underlag. De bev�ger sig hurtigere i varmt og v�dt vejr. Det er musklerne i foden, der f�r en snegl til at bev�ge sig. En brun skovsnegl kan blive op til 5 �r gammel. Snegle graver et hul i jorden og l�gger deres �g der. De l�gger normalt cirka 40 �g ad gangen, �ggene er hvide.rnrnSnegle kan godt lide at �de blade. Sneglens fjende er vandrotte, store biller og fugle.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kenneth Jerl�v, Pernille og Michael, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


Julianske kalender

Kalender en:Julian Calendar eo:Julia kalendarornDen julianske kalender blev indf�rt af Julius C�sar, efter forslag af gr�keren Sosigenes, i �r 46 f.Kr.. If�lge den julianske kalender skulle �r delelig med fire v�re skud�r, dvs. indeholde 366 dage i stedet rnfor normalt 365 dage. Det julianske �r har derfor l�ngden 365,25 dage.rnrn�rsl�ngden p� 365,25 dage gjorde dog at der i 1500 tallet var kommetrnen afvigelse p� ca. 12-13 d�gn, s� i 1582 indf�rte Pave Gregor d. 13.rnden gregorianske kalender. Samtidig med inf�relsen af denne kalenderrnblev datoen rettet med ca 14 dage.rnrnI Danmark skiftede vi fra den julianske kalender til den gregorianske kalender i �r 1700.

de: en: eo:


Kronem�nt

Kronem�nten blev indf�rt i Danmark i 1875. Det skete efter tilslutningen til den Skandinaviske m�ntunion. Det danske m�ntv�sen baseredes derefter p�, at �t kg fint guld blev sat til en v�rdi af 2.480 kr.


Sk�jtel�ber

En sk�jtel�ber kaldes ogs� en vandl�ber. En sk�jtel�ber er et lille insekt. En sk�jtel�ber har sm� vinger p� kroppen. Den kan blive fra 6 mm til 2 cm lang, og den er s� let, at den kan l�be p� vandoverfladen.rnrnEn sk�jtel�ber har seks ben, de fire bruger den til at st� p� vandoverfladen med. De fire bagerste ben er meget lange, og det meste af tiden er de strakt ud fra kroppen, s� de daner et kryds. Kroppens v�gt bliver fordelt over en s� stor overflade som muligt. P� den yderste del af benene sidder en masse korte h�r, som b�de er vandskyende og elastiske. Hvis h�rene virker, som de skal, kan sk�jtel�beren springe hen over vandoverfladen, uden at benene bryder igennem vandhinden. Det er derfor, at sk�jtel�beren ikke synker til bunds. Bagbenene er l�ngere end forbenene, og hvis der kommer et insekt og lander p� vandet, kan den fange det med forbenene, og holde det fast. Den har et suger�r, den suger maden ind af.rnrnEn sk�jtel�bers v�rste fjende er en hundestejle. Sk�jtel�beren �nder gennem det r�r, hvor den ogs� sluger maden ind ad.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Kenneth Jerl�v, Pernille og Michael,Camilla, Jesper Thune Pedersen og Kenneth Axelgaard Pedersen.Kathrine og Henrik, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


Slikkrebs

Slikkrebsen er en mudder�der, som kun er cirka 6 mm lang. Den f�r f�de som alle andre mudder�dere ved at suge sand/mudder i sig, filtrere plankton fra og �de det. (Sandet ryger ud igen af anus.) Men slikkrebsen har en helt speciel m�de at �de p�. Den laver en U-formet hule i sandet. N�r det er lavvandet, gemmer den sig nederst i r�ret, men s� n�r det bliver h�jvandet, g�r den op til udgangen i hulen, s�tter sig fast med halen og skovler sand/mudder ind i munden og �der det. Slikkrebsen er gennemsigtig og er sv�r at f� �je p�. Men sandet er helt prikket af alle de sm� huller i sandet, hvor slikkrebsene har deres huler.rnrnVadefuglene �der slikkrebs.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Stine Jensen, Jeppe og Louise, Kenneth Jerl�v, Pernille og Michael, 7. klasse 1999, Krogsb�lle Skole.


Snerresv�rmer

Snerresv�rmerens larver lever p� planterne gederams og gul snerre, den er 80-90 mm lang. Den voksne snerresv�rmer ses i juni-august ved solnedgangstid, dens vingefang er p� cirka 60-80 mm, s� den er temmelig stor. Larven er fremme i juli-september, og puppen overvintrer.rnrnSnerresv�rmeren flyver rundt og suger nektar. Snerresv�rmerens fjender er fugle, for eksempel digesvalen.rnrnLarven har tilpasset sig p� den m�de, at den selv er gr�n og gul, ligesom snerreplanten, og p� den m�de er den sv�rere at se for fjender. P� �bel� vokser der mange gule snerreplanter p� stranden og langt ind p� Br�det, s� der lever snerresv�rmerens larver godt. Men en af snerresv�rmerens fjender kan ogs� godt lide at v�re p� �bel�, for der er mange klinter ned til stranden, og der bygger digesvalerne reder. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

linnk


Solsort

Solsorten er 27 cm, og hannen er totalt sort, den har kun en lille orange ring rundt om sit sorte �je. Solsorten har to forskellige skrig, det f�rste er til at lokke hunnerne med, (hvis det alts� er en han, der skriger), det lyder s�dan her: Srii-sriii-sriii. Det andet kaldes et advarselsskrig, og det lyder s�dan: Tjink-tjink-tjakk. Hunnerne har en sort hals med s�lvgr� striber p�. �ggene er gr�gr�nne eller gr�bl� og er t�t str�et med fine, brunlige pletter.rnrnDen holder til i Europa og �stp�, helt over til Sydkina. Den bliver ogs� i Danmark om vinteren. Den holder sig for det meste p� jorden, hvor den bev�ger sig i sm� hop. Den spiser insekter, snegle og regnorme. Om efter�ret spiser den af �bler, b�r og frugter, der ligger p� jorden. Solsorten tr�kker vejret gennem to sm� huller, den har i n�bbet. Dens fjender er skaden og katten.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Jeff og Lene, 7. klasse


Spyflue

Spyfluen er et insekt. Den er mellem 10-15 mm. Den lever af r�ddent k�d og blomsternektar. Den l�gger sine �g i r�ddent k�d s� n�r de bliver udkl�kket, har de noget at leve af. Dens fjender er edderkopper. Dens larver hedder maddiker og de bruges til lystfiskeri. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Stine Madsen og Troels Pedersen.


Stankelben

Stankelbenet er et insekt. Den er i familie med myggen, men den stikker ikke, man kan kende den p� at den er langbenet. Den har lange smalle vinger. Den er en plante�der og den lever af gr�s og andre planter. Den spiser med nogle kraftige kindbakker, som sidder forest p� hovedet. Den er mest almindelig i maj og juni. Stankelbenet bev�ger sig ved at flyve. Den lever i fugtige omr�der, stankelbenets fjender er svaler og andre insekt�dende dyr. Stankelbenet �nder igennem bagkroppen. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Stikmyg

En stikmyg er et insekt. Det er en hunmyg der stikker os, det g�r den for at den kan l�gge sine �g. En myg kan flyve op til 3 km, n�r den skal finde f�de. Den sl�r med vingerne cirka 600 gange i sekundet. Myggens fjender er fugle, som bruger myggene til at fodre deres unger med. Ogs� fr�er, tudser, rotter og mus spiser myg. Edderkopperne fanger dem i deres spind. Myggene lever ellers af nektar fra blomster. Hunmyggen l�gger sine �g p� overfladen af et vandhul eller vandpyt. Hun kan l�gge op til 300 �g ad gangn. Efter nogle f� timer kl�kker �ggene. En lille vrikkende larve kommer ud gennem bunden af hvert �g. S� sv�mmer den v�k. Myggelarverne h�nger med hovdet nedad i vandoverfladen. De tr�kker vejret gennem et langt r�r. De sv�mmer ved at vrikke fra side til side. rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

copy-edit


Akklusum

Bilag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkolade

Omfavnelse, kys.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkommodere

Fremmedord som kan have f�lgende betydning tillempe, tilpasse, g�re tilpas eller skaffe husrum.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkompagnat�r

Herre der yder musikledsagelse, medens en kvinde hedder akkompagnatrice.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkompagnatrice

Kvinde der yder musikledsagelse, medens en mand hedder en akkompagnat�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkompagnement

Ledsagespil, Ledsagelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkompagnere

Ledsage, f�lge, ogs� musikalsk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkord

Aftale, forlig, overenskomst, flertonet klang.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkordarbejde

Ikke tidl�nnet arbejde, men l�n efter fast overenskomst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkordere

Aftale, tinge, forhandle sig til rette.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkordsatser

Tarif for akkordarbejde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkordion

Tr�kharmonika.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkreditere

Give fuldmagt. Mere specifikt at give en gesandt regeringsfuldmagt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkreditiv

Regeringsfuldmagt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkuch�r

Akkuch�r er en "Dansk" stavem�de for Accoucheur, der betyder f�dselshj�lper eller f�dselsl�ge.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

lagt oplysning ind i artiklen fra disk. siden.


Akkulturation

Gensidig kulturp�virkning mellem forskellige kulturer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkumulation

Det at opsamle, opspare.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkumulator

Kraftsamler.rn#Apparat, der kan opsamle for eksempel elektrisk energi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akkurat

Netop, n�jagtig, grant, punktlig, just, netop.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Slesvig-Holsten

er et tysk Bundesland. Hovedbyen er Kiel.

lidt stavning


Akkuratesse

N�jagtighed, pr�cision.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkusation

Anklage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkusativ

Genstandsfald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkusatorisk

Anklagende, bebrejdende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkviescere

Indvillige, affinde sig med, resignere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkviescere ved

Sl� sig til t�ls med.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkviescent

F�jelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkvirere

Erhverve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkvisition

Erhvervelse, salgsarbejde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkvisitrice

Kvindelig agent.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aklin

Den magnetiske �kvator.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akme

Top, kulmination.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akopon

Styrkemiddel, tonic(um).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akosmi

Farvel�s teint.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akosmisk

Bleg.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akrisi

Det at v�re ukritisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akrobat

Smidighedskunstner, gymnastisk kunstner.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akrobatik

Gymnastisk kunst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akrobatisk

Smidig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akrofobi

H�jdeangst, tendens til svimmelhed ved ophold i h�jden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akromasi

Det at v�re farvel�s.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akromatose

Pigmentl�shed, albinisme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

links


Akronisk

Tidl�s, evig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akrotisme

Sublim str�ben.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akryl

H�rdt formstof, plastic.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akse

Linie hvorom noget roterer. T�nkt midterlinie.rnrnIkke at forveksle med aksel, som betegner en maskindel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

akse og aksel


Aksel Sandemose

Blev f�dt 1899 i Nyk�bing Mors. D�d 1965.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

D�d 1965


Aksial

Akserettet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aksifugal

Akseflyende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akt

Handling, afsnit i skuespil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktie

Andel, andelsbevis.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktion

Handling, virksomhed, virke, s�gsm�l.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktionere

L�gge sag an.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktion�r

Aktieejer, (andelshaver).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktionsradius

Virkefang, Virkeomr�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktiv

Virksom, tjenstg�rende, formue, kapital, handleform, v�rdi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktiver

Ejendele.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

v


Aktivere

Fremkalde travlhed, driftighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktivitet

Virksomhed, travlhed, driftighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktivist

Virksomt medlem af politisk organisation.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktor

Anklager, p�klager.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktorat

Anklage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktorere

Fra Lexopen


Aktrice

Skuespillerinde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktualisere

Tilf�re �jebliksinteresse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktualitet

�jebliksv�rd.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktuar

Assuranceberegner.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Aktuel

Nutidig, �jeblikkelig br�ndende (sp�rgsm�l), oppe i tiden, �p� tapetet�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akt�r

Skuespiller.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra Lexopen


Akkommodation

Det at tilpasse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ludvig Holberg

Holbergnl:Ludvig Holbergrnrn==Holbergs baggrund.==rnrnDen dansk/norske forfatter Ludvig Holberg blev f�dt i Bergen, Norge i 1684 - n�sten et helt �rhundrede efter Descartes. Han d�de i K�benhavn i 1754. Holberg var den yngste af seks br�dre og hans far d�de f�r Ludvig var et �r gammel.rnRent famili�rt kan det v�re sv�rt at forst� Holbergs store ber�mmelse og at han senere skulle blive kaldt �den danske litteraturs fader" � stort set ingen i familien havde skrevet f�r ham.rnHolberg blev uddannet i K�benhavn og var i mange �r l�rer ved K�benhavns Universitet og samtidig med at han forel�ste der, skrev han sine ber�mte komedier.rnHolberg havde dog i starten sv�rt ved at finde arbejde i de fag som virkelig interesserede ham, og dette irriterede ham. rnHan havde studeret jura, historie og sprog. Han blev da ogs� udn�vnt til professor i tre s� forskellige fag som metafysik, latin og historie.rnHolberg var s�ledes meget l�rd og ogs� berejst. Han rejste i sin sene ungdom til storbyer i lande som Holland og Frankrig samt til Rom; han studerede ogs� p� Oxford universitet i en periode, hvor han undervejs m�dte mange forskellige mennesker og oplevede meget kultur. rnrn==Holbergs forfatterskab==rnrnHolbergs rejser har v�ret ham en stor inspiration i hans senere skrivning - de mange indtryk har ogs� modnet ham kunstnerisk og moralsk. Holberg lod sig inspirere af de gamle latinske komedier og franske komedier han havde set i Paris. rnHans forfatterskab kan deles op i tre perioder (ikke sat i r�kkef�lge); den historiske, den poetisk/komiske og den filosofiske. Den poetiske raptus, var da han i samtiden satte produktionsrekord med de komiske dramaer - manuskripter til skuespil opf�rt i K�benhavn (i sig selv b�ger)- han spyttede ud. Det er samtidig ogs� det han for eftertiden er blevet mest kendt for. rnVigtigt at notere sig er i �vrigt at han i en af de sidste b�ger han skrev om sit liv, indr�mmede at han var skinsyg og meget bange for at det andre skrev, skulle v�re bedre end det han selv skabte. Dette er i �vrigt en kilde til at forst� hans forfatterskab � hans vrede p� samfundet, andre lektorer og universitetet gjorde ham skarp, og var generelt primus motor i Holbergs forfatterskab. rnrn==Holbergs ideologi � oplysningstidens mand==rnrnHolberg var under et ophold i Paris indlogeret hos en dansk pr�st, Jacob Winsl�w, som var katolik. Winsl�w pr�vede at omvende Holberg, men dette resulterede blot i at Holberg blev anti � katolik og altid senere bevarede denne holdning � dermed ikke sagt at Holberg var hedning eller ikke troende, han tilh�rte den lutherske tro. rnHolberg kritiserede skolernes undervisning i kristendom: �B�rn maa gi�res til Mennesker, f�rend de blive Christne� og �hvis een l�rer Theologie, f�rend han l�rer at blive Menneske, bliver han aldrig Menneske�.rnHolberg tror p� fornuftens guddommelige lys i vort indre, og for ham m� det v�re undervisningens f�rste m�l at eleverne l�rer at bruge deres sanser og forstand � i stedet for nyttel�s terpen af en l�rebog. Dette var en ny, moderne opfattelse af religionssp�rgsm�let og det kendetegner Holberg som i h�jeste grad v�rende oplysningens mand. Holberg var i �vrigt interesseret i fornuften fordi han mente at det var denne som bandt samfundet sammen. Desuden undrede det Holberg at der kunne findes s� meget ondskab i samtiden, n�r man jo blot kunne lade fornuften r�de i stedet, man kan alts� snakke om at han bev�ger sig v�k fra en religi�s forklaring p� ondskab hen imod en rationalistisk/empirisk t�nkem�de og dette er jo vigtigt pga. hans status som v�rende en stor forfatter i b�de samtid og eftertid.rnHolberg har en positiv holdning til bibelkritikken, han foruroliges heller ikke af det nye heliocentriske verdensbillede som st�r i kontrast til bibelens omtale af jorden som ubev�gelig - han skriver i en af sine epistler herom: "de hellige B�ger ere ikke skrevne for at oplyse Mennesker udi Astronomie, men for at veyvise dem udi Saligheds Sager." rnHolbergs religi�sitet repr�senterer i det store og hele hvad man kalder deisme.rnHan forholder sig kritisk til forestillingen om arvesynden og n�rer tillid til menneskets frie vilje.rnHolbergs erkl�rede hensigt med sin forfattervirksomhed var i �vrigt at sprede oplysning til gavn for almenheden og til nytte for samfundet. Dette stemmer overens med billedet om Holberg som fremskridtets og oplysningstidens mand.rnDet er v�rd at notere sig at Holberg fandt sig bedst til rette i storbyer med stor kultur � sm�byer og natur interesserede ham ikke, fandt han h�sligt.rnrn==Holbergs indflydelse p� videnskaberne==rnrnF�r Holbergs tid havde videnskaberne v�ret underlagt teologien, hvis forestillinger, f.eks. om verdensbilledet, var uanf�gtelige. 1700-tallets oplysning betyder at videnskaben bliver gjort mere folkelig, og er et fremskridt for den erfaringsbaserede unders�gelse � empirismen - der ikke mindst gav videnskaben nyt grundlag og nye muligheder. Holberg bidrog principielt til denne udvikling.rnHolbergs ideal for videnskab var, at denne skulle g� induktivt (dvs. erfaring bygget p� observationer) frem og v�re til praktisk nytte, hvilket vi ser et morsomt eksempel p� i hans "Bet�nkning over den nu regierende Qv�g-Syge" (1745) - hvor han r�sonnerer sig frem til at smitten mest sandsynligt hidr�rer fra mikroorganismer!rnrnOriginalartikel af Jakob R�nnernrnLink: Seks komedier i fuldtekst (Det kgl. Bibliotek): rn

lidt edit


Akupunktur

Stikken med n�le ved unders�gelse eller som l�gemiddel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akustik

Lydforhold, h�ring, lydfang, lydl�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akustisk

Lydm�ssig, lydl�rem�ssig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akut

Brat, forbig�ende (modsat "kronisk").rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akvamarin

S�gr�n (�delsten).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akvarel

Vandfarve, vandfarvemaleri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akvarium

Vandbeholder til havdyr og havplanter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akvavit

Br�ndevin.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akv�dukt

Romersk vandledning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akv�s

Vandig, vandholdig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Akvilin

�rneagtig (n�se).rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Alabast

Krystallinsk gipsart.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Alarm

R�re, uro, anskrig, st�hej, postyr, angst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Alarmere

Tilkalde, udkalde, forurolige, be�ngste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Alarm-Signal

Farevarsel.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Alaska

Der findes over 3 millioner s�er i Alaska. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Danmarks kolonitid

Opdagelsesrejsende og nybyggere fra Danmark koloniserede De dansk vestindiske �er, som landet senere solgte til USA (nu kaldt Virgin Islands). I begyndelsen af 1721, blev der ogs� grundlagt kolonier i Gr�nland, som nu er en selvstyrende del af Kongeriget Danmark.rnrnIgennem det 17. �rhundrede blev De dansk vestindiske �er i det karibiske havrnopdelt i to territoriale dele, en engelsk og en dansk. Danmark anlagde kolonierrnp� St. Thomas i 1671 og p� St. John i 1718, og k�bte St. Croix af Frankrig i 1733.rnSukkerproduktion med brug af slavearbejdskraft var den v�sentligste �konomiskerndrivkraft p� �erne i det 18. �rhundrede og i starten af det 19. �rhundrede.rnrn�erne blev ogs� brugt som udgangspunkt for pirateri. I 1917 solgte Danmark derndansk vestindiske �er til USA, efter en �konomisk nedgang efter oph�velsen afrnslaveriet i 1848.

opdelt i to territotale dele -> opdelt i to territoriale dele


Strandasters

Strandastersen er en 15-60 cm h�j plante, der har smalle, k�dfulde blade. Alle blomsterne er samlet i toppen, og midten af dem er gule, og randen er violet. Den er ret almindelig p� strandenge, og blomstrer i august-oktober.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tak til Troels Hansen, Christina og Morten.


Strandkrabbe

Strandkrabben lever p� havbunden. Den graver sig ned i havbunden og venter p� sit bytte, som kan v�re alt fra fladfisk til vandm�nd. Den graver sig ogs� ned n�r den er bange. Med sine klosakse, kan den �bne muslinger, og n�r den for eksempel mister et ben, s� vokser der bare et nyt ud. N�r den g�r p� sine 8 ben, bev�ger den sig sidel�ns. Skallen vokser ikke, det er kun krabben der vokser indeni, og n�r skallen er blevet for trang, smider den den, og s� vokser der en ny ud efter cirka en uge. Den �nder gennem g�ller. En af dens fjender er ulken.rnrnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tilf�jelse af henvisninger


Nords�en

Nords�en har et areal p� cirka 575.000 kvadratkilometer, med en gennemsnitlig dybde p� 95 meter. St�rste dybde er 690 meter.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Lille start fra Lexopen


Albert I af Belgien

Belgisk regent 1909-1934.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen