Hectors delfin

Hectors delfin er verdens mindste havdelfin. Den blev f�rst opdaget i 1869 af en newzeal�nder, der hed Hector til efternavn. Hectors delfin er kun omkring 1,4 meter lang, og den vejer blot omkring 48 kilo. Hectors delfin er sj�lden og findes kun i New Zealand hvor den er et nationalsymbol sammen med kiwifuglen.rnrnNewzeal�nderne kalder delfinen for "Mickey Mouse Dolphin". Hectors delfin er en rigtig lille tyksakket tumling, som gerne leger i havoverfladen, og derfor kendes den ogs� under navnene: "Puffing Pig" (Den t�ffende gris) og "Dumpling dolphin" (Truntedelfinen).rnrn==Udseende==rnMarsvinet som kan tr�ffes i de danske farvande er st�rre end den newzealandske miniput-delfin. Marsvinet er til sammenligning ca. 1,5 - 1,8 meter langt og vejer omkring 90 kilo. En sp�ttet s�l er noget st�rre, n�sten 2 meter lang, og den vejer ca. 115 kg. rnrnBillede:Hectors_delfin_stoerrelse_thbillede.jpgrnTegning udarbejdet af Malene ThyssenrnrnDet tydeligste kendetegn p� Hectors delfin er dens meget specielle rygfinne. Rygfinnen er nemlig rund og helt sort og ligner virkelig et af Mickey Mouses �rer - derfra stammer k�lenavnet. Den er ogs� for det meste det eneste, man n�r at f� et glimt af, n�r delfinen kommer sv�mmende i fuld fart i overfladen.rnrnUd over rygfinnen er delfinens hale, kinder og brystluffer ogs� sorte. Hen over nakken lige ved delfinens bl�sehul har den ogs� en smal sort stribe. P� maven er Hectors delfin hvid, og den hvide farve forts�tter i en stribe lidt op ad delfinens sider. Resten af delfinens krop er bl�gr�, n�sten samme farve som havet har ved New Zealand en rigtigt overskyet ruskedag.rnrnHectors delfin er ikke bare mindre end alle andre delfiner, den er ogs� ret kort bygget i forhold til de andre. Den almindelige delfin er f.eks. lang og elegant, med en ret lang snude og lang hale. Hectors delfin har kun en lille kort snude, en kort krop og en kort tyk hale, lidt ligesom vores marsvin. P� trods af sin lidt klodsede krop er Hectors delfin stadigv�k super-str�mlinet, som alle de andre havpattedyr; hvalerne, s�lerne og s�l�verne.rnrn==Sanser==rnDelfinenes mest ber�mte sans er dens ekkolod. Ligesom andre hvaler orienterer den sig nemmest under vandet med denne sans. Som en ub�d kan delfinen h�re sig frem til forhindringer og f�de i vandet.rnrnN�r delfinen �nder ud gennem �ndehullet oven p� sit hoved (det er forresten faktisk delfinens n�sebor), kan den sige nogle kliklyde, lidt ligesom n�r man strammer for hullet ved en ballon og lader luften sive ud i sm� st�d. Det giver en forf�rdelig larm, I kender sikkert godt den lyd. Delfinen kan lave de kliklyde meget meget hurtigt. Faktisk kan den n� at sige 1149 klik pr. sekund!rnrnInde i panden har delfinen et stort hulrum, som ca. har form som en rugbybold. Hulrummet kaldes melonen, og det er fyldt med en speciel slags olie. Kaskelothvalens store hoved skyldes, at den har en enormt stor melon i forhold til delfinen, men faktisk bruger de to hvaler den p� samme m�de.rnrnN�r lyden g�r gennem hulrummet med olien forst�rkes den, ligesom hvis man lader sollys g� gennem en lup. Og delfinen kan styre pr�cis, hvor lydstr�len skal g� hen, ligesom man ogs� kan styre lysstr�len med luppen.rnrnP� den m�de kan delfinen sende et klik ud i lige pr�cist den retning, hvor den har lyst til at unders�ge noget. N�r lyden rammer en sten eller f.eks. en fisk, kastes den tilbage som et ekko.rnrnDelfinen kan h�re, n�r lyden kommer tilbage igen. Den har nemlig en slags ekstra �re helt ude p� spidsen af underk�ben, som er specielt designet til at opfange de ekkoer, den selv har sendt ud.rnrnP� denne m�de kan delfinen "se" sine omgivelser ved hj�lp af lyde, som den selv udsender. Det er ret smart, n�r man lever i havet, hvor der kan v�re meget m�rkt, og vandet kan v�re s� grumset, at man ikke kan se en h�nd (eller luffe) for sig.rnrnVed hj�lp af sin ekkosans kan delfinen faktisk "se" sine omgivelser meget pr�cist. For eksempel kan en Hectors delfin sagtens sanse b�de afstande til ting, deres hastighed og retning. Nogle siger, at delfinen endda kan "se" forskel p� en d�d og en levende fisk og ogs� p� to forskellige fiskearter med ekkosansen. S� kan den v�re sikker p� at fange en frisk fisk - m�ske af en slags, den s�rligt godt kan lide.rnrnMen delfinen har jo ikke kun ekkosansen. Den har jo ligesom alle andre hvaler ogs� �jne. De er tilpasset livet i vand, s� n�r delfinen stikker hovedet op af vandet kan den ikke se ret godt. Delfinen er nemlig meget n�rsynet oppe i luften. Alligevel ser man tit mange slags hvaler stikke hovedet op af vandet, for at kigge sig omkring. Hvis man er p� hvalsafari, kan man v�re heldig at en af hvalerne stikker hovedet op for lige at kigge turisterne an.rnrnDelfinens f�lesans er meget fin, specielt p� hovedet. Det er smart, for s� kan den f�le bev�gelser i vandet, f.eks. n�r den er lige ved at fange en fisk.rnrnDelfinen har ogs� en smagssans. Med den kan den smage, om der er byttedyr i vandet, om der er en mage eller m�ske fjender i n�rheden. Faktisk bruger delfinen sin smagssans, ligesom en hund bruger sin lugtesans p� landjorden.rnrnDelfinen har ingen lugtesans, for den har ikke brug for lugtesansen under vandet, n�r den kan bruge smagssansen i stedet. rnrn==Familieliv==rnHectors delfiner holder sammen i sm� grupper med 2 - 12 individer. Det er meget sv�rt at kende forskel p� hunner og hanner, for de ligner hinanden meget. Grupperne af delfiner er ikke rigtige familiegrupper, ligesom hos sp�khuggerne. I stedet skifter Hectors delfiner tit gruppe. Kun delfinmoderen og dens kalv holder sig t�t sammen.rnrnEn Hectors delfin kan blive omkring 20 �r. N�r hunnen er mellem 7 og 9 �r, kan hun blive dr�gtig. Men et problem med Hectors delfin er, at de kun kan f� en kalv hvert 2. eller 3. �r. N�r der er s� f� af dem, er det lidt uheldigt, at de ikke kan f� unger hurtigere. P� den m�de g�r der mange �r, f�r der bliver flere af dem. Hver Hectors delfin kan n� at f� omkring 4 - 6 unger i l�bet af deres liv.rnrnHectors delfin f�der sine unger om for�ret og om sommeren (n�r det er efter�r og vinter herhjemme i Danmark!). Det kan v�re en risikable aff�re, for ungen f�des jo under vandet, men skal hurtigt op til overfladen for at tr�kke vejret. Ungen bliver f�dt med halen f�rst, s� den ikke drukner under f�dslen. Heldigvis kan moderen hj�lpe ungen op til overfladen n�r den er kommet ud, og ungen l�rer hurtigt at tr�kke vejret gennem sit lille bl�sehul oven p� hovedet. Ungen er, n�r den lige bliver f�dt, omkring 76 centimeter.rnrnI forhold til landpattedyrene er det ret nemt for en delfin at f�de, for delfinungen har ingen hofteben, der kan v�re i vejen. Ungens lille rygfinne ligger rullet helt sammen inde i moderen, s� den heller ikke kommer i vejen under f�dslen. N�r ungen bliver f�dt, har den nogle striber p� siderne. Det bliver kaldt "birth marks" (f�dselsm�rker), og de stammer fra, da ungen l� inde i moderen. En delfinunge ligger nemlig rullet sammen sidel�ns inde i moderen, s� siderne, hvor huden har foldet, har stadigv�k striber, n�r den kommer ud, lidt ligesom hvis man har sovet p� en fold i lagenet hele natten. Striberne er p� begge sider af kalven, for den sparker inde i moderen ligesom et menneskebarn og ruller fra side til side. Der g�r 6 m�neder efter f�dslen, f�r de striber forsvinder, og p� den m�de kan man altid se, om en unge er n�sten nyf�dt.rnrnUngen lever af m�lk det f�rste stykke tid. Men da delfinmoderen skal v�re s� str�mlinet som muligt har hun ikke nogen synlige dievorter. De sidder i sm� hudfolder p� maven af hende. N�r ungen skal have m�lk, kan hun vippe dem ud af hudfolden, og ungen kan s� f� m�lk.rnrnMen at die er ret sv�rt, n�r det skal foreg� under vandet, og man ingen l�ber har! Der findes ingen hvaler, der har l�ber. Derfor kan ungen ikke holde fast om dievorten. Heldigvis sker der det, at n�r ungen r�rer dievorten, s� spr�jtes m�lken automatisk ind i munden p� ungen.rnrnDelfinungen har en meget speciel tunge. Tungen har en slags sm� fjerlignende h�r p�, s� n�r delfinen f�r m�lken i munden, virker dens tunge som en slags svamp, der kan suge m�lken. Tungen hj�lper ogs� ungen med at holde kontakten til dievorten. P� den m�de undg�s det, at noget af m�lken spildes, og ungen undg�r ogs� at f� m�lken blandet op med alt for meget saltvand.rnrnHectordelfinens m�lk er meget fed. Ungen skal nemlig bruge en masse energi - b�de til at vokse og til at holde varmen.rnrn==Huden==rnHectors delfin har ikke pels. Som alle andre hvaler har den ikke et eneste h�r p� kroppen.rnrnEngang, da hvalernes forf�dre levede p� landjorden havde de sandsynligvis pels som de fleste andre pattedyr. Men n�r man lever i vand, g�lder det om at v�re s� str�mlinet som muligt. Pels ville give alt for meget modstand, s� efter de mange mange �r, hvor hvalerne udelukkende har levet i vandet, er pelsen forsvundet helt.rnrnS�lerne lever ogs� i vandet, men de har stadigv�k brug for pelsen, n�r de af og til g�r p� land, f.eks. for at f�de deres unger, eller bare for at slappe af og slikke solskin.rnrnI stedet for pelsen har alle hvaler et tykt fedtlag lige under huden, fuldst�ndig ligesom s�lerne i Danmark har det under deres pels og hud. Fedtlaget isolerer s� f.eks. den lille Hectors delfin kan holde varmen i det kolde havvand. Faktisk skal den opretholde en lige s� h�j kropstemperatur som vores egen, nemlig 37 grader. Havet omkring New Zealand bliver aldrig varmere end omkring 20 - 25 grader, s� der skal god isolering til. Hectors delfin har et fedtlag p� omkring 2-3 centimeter, nogle hvaler, der lever omkring polerne har op til 50 centimeter fedtlag!rnrnKun i forlufferne og i halen har Hectors delfin ikke s� tykt et fedtlag. Her regulerer den varmen i sin krop ved hj�lp af modstr�msprincippet, ligesom s�lerne ogs� g�r det:rnrnI lufferne snor blod�rerne sig omkring hinanden. Blod�rer, der f�rer varmt blod fra kroppen ud i luffen, snor sig omkring blod�rer, der f�rer koldt blod tilbage i kroppen. P� den m�de afleveres varmen til det blod, der er p� vej tilbage til kroppen igen, og delfinen kan holde sin krop varm.rnrnHvalers hud er meget tyk og robust. Den f�les fuldst�ndigt ligesom glat gummi, hvis man r�rer ved den. Der ligger et tykt lag fedt under huden, og derfor kan man heller ikke m�rke nogen af de h�rde knogler under huden p� kroppen, som man kan med et menneske, f.eks. ved hofterne. En delfin f�les bare fast, lidt ligesom hvis man r�rer ved en ballon, der er pustet h�rdt op.rnrn==Trusler==rnHectors delfin er i fare for at blive udryddet. Der findes naturligt kun meget f� af dem, og n�r de kun lever omkring New Zealand skal der ikke mange ulykker til, f�r de forsvinder.rnrnLigesom marsvinet herhjemme bliver Hectors delfin fanget i fiskenet. Hvis delfinen bliver viklet ind i s�dan et net, kan den ikke sv�mme op til overfladen og tr�kke vejret, og s� drukner den. Mange af de delfiner, man finder d�de langs med New Zealands kyst, er d�de p� den m�de.rnrnDelfinen kan ikke h�re ekkoet fra fiskenet, fordi tr�dene i nettene er s� tynde, at de kun sender et meget lille ekko tilbage, men delfinen kan se og h�re fiskene i nettet og vil fors�ge at f� fange dem. N�r delfinen g�r p� jagt efter fisk i et fiskenet, kan den v�re n�sten sikker p� selv at blive fanget.rnrnMan pr�ver ligesom med marsvinene herhjemme at finde l�sninger p� det problem. F.eks. kan man s�tte sm� h�jttalere p� fiskenettene. N�r man afspiller lyden af en sp�khugger nede i vandet, flygter delfinerne, og s� bliver de ikke fanget i nettet.rnrnMan kan ogs� s�tte sm� plader p� nettene, som kaster ekkoet fra delfinen tilbage. P� den m�de opdager delfinen nettet, inden den sv�mmer ind i det.rnrnDer er ogs� andre mindre trusler mod Hectors delfin. Sp�khuggeren er en af dem. En sulten sp�khugger kan sagtens finde p� at snuppe en lille delfin, hvis den kan komme af sted med det. Derfor er lyden af sp�khuggere ogs� s� effektiv til at skr�mme delfinerne v�k fra fiskenettene med.rnrnI New Zealand findes der mange forskellige hajer - ogs� nogle af de store menneske�dende kan finde p� at komme forbi, selvom de for det meste holder til ved Australien. De store hajer, som tigerhajen, hammerhajen og den store hvide haj (den der var med i filmen "D�dens Gab") kan godt finde p� at spise en lille Hectors delfin. Heldigvis for delfinen er de fleste hajer, der lever ved New Zealand ikke helt s� store.rnrnEn lidt overraskende trussel for Hectors delfinen er de newzealandske s�ler. De kan nemlig en sj�lden gang ogs� finde p� at jagte en lille Hectors delfin. S�lerne i New Zealand er noget st�rre end dem i Danmark, men det er alligevel m�rkeligt at t�nke p�, at de kan finde p� at s�tte t�nderne i en delfin. Det er noget anderledes end de danske s�ler, der kun spiser fisk.rnrnBortset fra disse farer er forurening ogs� en trussel mod Hectors delfin. Et olieudslip eller udslip af andre giftige kemikalier i havet omkring New Zealand kan hurtigt udrydde dem alle sammen. Derfor er der meget strenge regler i New Zealand for, f.eks. hvor olietankere m� sejle, s� de ikke risikerer at g� p� grund.rnrn==T�nder og f�de==rnHvalerne er delt op i to store grupper: bardehvalerne og tandhvalerne.rnrnTandhvalerne har, som deres navn r�ber, t�nder i munden, mens bardehvalerne har udviklet nogle meget specielle "barder" i munden. Det er en slags filtre, som de bruger til at sigte sm�dyr fra vandet med.rnrnN�r bardehvalen spiser tager den derfor en k�mpestor mundfuld vand ind i munden. N�r munden er helt fyldt med vand, presser den vandet ud gennem barderne med sin tunge. Alt vandet flyder ud igen, men sm�dyrene, bliver siddende i filteret. Sm�dyrene er mest sm� krebsdyr der bliver kaldt "krill" N�r alt vandet er presset ud, kan hvalen sluge de sm� dyr, der blev siddende tilbage. Bl�hvalen og pukkelhvalen er bardehvaler.rnrnHectors delfin h�rer til tandhvalerne, ligesom alle andre delfiner, kaskelotten og vores danske marsvin. Den har lange r�kker af sm� hvide t�nder i hver k�be. Alle t�nderne ligner hinanden hos Hectors delfin i mods�tning til f.eks. t�nderne hos en hund. Hunden har jo fort�nder, hj�rnet�nder og kindt�nder. Til geng�ld har de fleste tandhvaler, ogs� Hectors delfin, mange flere t�nder i alt end vi landlevende pattedyr.rnrnT�nderne bruger Hectors delfin, n�r den skal fange fisk. T�nderne er sm� og spidse og gode til at holde fast p� en glat og slimet fisk, der spr�ller for at undslippe delfinen. Til geng�ld er t�nderne ikke gode til at tygge med, s� delfinen m� n�jes med at fange f�de, som den kan sluge i en mundfuld.rnrnHectors delfiner elsker specielle newzealandske fisk, f.eks. "sprat" (sm�sild) og "yelloweyed mullet" (multe), som begge er en slags sm� stimefisk. Delfinerne kan nu ogs� finde p� at snuppe krabber, hummere og krill.rnrnHectors delfin er en af den slags delfiner, som har brug for mest f�de i forhold til dens st�rrelse. Den lille delfin lever i vand, der kan blive ned til 6 grader koldt, s� der skal meget energi til at holde den varm. Det eneste sted delfinen f�r sin energi fra, er f�den, ligesom alle andre dyr. Hver dag skal den derfor fange mindst 4 kg f�de. Det svarer til, at et menneske hver dag skulle spise 8 kg mad!rnrn==Lemmer==rnHvis man ser p� en delfin ligner den jo slet ikke et landpattedyr. Det er sv�rt at forestille sig, at den engang havde en forfader, der havde fire ben ligesom en hund eller en kat, der gik omkring oppe p� land. Delfinen ligner meget mere en fisk med et hoved, finner og en flad hale.rnrnMen hvis man kikker godt efter, ligner delfinen faktisk heller ikke en fisk. Delfinens hale sidder vandret, og delfinen kan derfor bev�ge den op og ned i stedet for fra side til side, som fiskene g�r det.rnrnHalen ligner heller ikke en almindelig pattedyrshale ligesom en kats, for den er stor og flad ude i enden. Men knoglerne inden i halen ligner meget knoglerne i en kattehale. Det store flade stykke ude i enden har n�sten ingen knogler, det er opbygget af brusk og er tilpasset til at kunne skovle en masse vand, n�r delfinen skal hurtigt af sted, lidt ligesom en �re i en rob�d.rnrnDelfinens finner ligner meget s�lens forluffer. De er flade og kan bev�ges, s� delfinen kan skovle vand og styre, n�r den sv�mmer. Inden i finnen findes mange knogler. Ligesom hos s�len ligner knoglerne faktisk en lille h�nd - og det er lige netop, hvad det er - eller var skulle man m�ske hellere sige.rnrnMen delfinen har ingen kl�er p� sine finner, de er helt glatte og d�kket af en glat og tyk hud. Delfinene har nu heller ikke brug for kl�er p� sine finner. Den skal ikke holde fast p� noget bytte, ligesom s�len kan finde p� at g�re, for delfinen fanger kun sit bytte med t�nderne.rnrnMen hvor er delfinens bagben? Hos s�len kan man jo godt se knoglerne i finnerne ved dens hale, som lidt ligner bagben, men delfinen har jo ingen finner ved halen.rnrnHvis man kikker rigtigt godt efter p� delfinens skelet, kan man se nogle meget sm� knogler nede under dens rygrad nede ved halen. De to sm� knogler er ikke forbundet med nogle af de andre knogler, og de ser ikke ud som om de bruges til noget.rnrnMen de to knogler er faktisk resterne af delfinens bagben, ligesom vores haleben er resten af den hale, som vores forf�dre engang havde. Delfinen har udviklet en s� kraftig hale, at den ikke har brug for bagben l�ngere. Det er meget bedre for den, at bagbenene forsvinder, for s� bliver delfinen mere str�mlinet og kan nemmere bev�ge sig igennem vandet.rnrnDelfinens rygfinne er som dens hale kun bygget op af stift brusk, der er slet ingen knogler i.rnrn==Dykning==rnHectors delfiner kan holde sig l�nge under havet som alle de andre hvaler. Men de sl�r nu ikke dykkerekorden. Faktisk er de normalt kun under vandet i omkring 2 minutter. I forhold til kaskelottens 45 minutter er det jo ingenting, men i forhold til mennesket er det en del.rnrnMennesket kan godt holde vejret under vand i et par minutter, og nogle af de rigtige eksperter kan faktisk holde vejret i op til 7 minutter. Men den store forskel p� os og Hectors delfin, som g�r at delfinen er meget bedre end os er, at delfinen kan dykke mange gange lige efter hinanden. Hvis vi skal dykke i ret lang tid, er vi n�dt til at holde lange pauser p� overfladen, for at f� vejret igen.rnrnDen forskel skyldes at delfinen, i mods�tning til os, er specielt tilpasset til at dykke. Delfinen har ligesom mennesket et specielt iltbindende molekyle ( h�moglobin) i blodet. Det er faktisk det molekyle, der g�r vores blod r�dt. H�moglobinet s�rger for at transportere ilten fra lungerne ud til musklerne. Ude i musklerne findes et andet molekyle ( myoglobin), som ilten bliver afleveret til og som opbevarer den, indtil den skal bruges.rnrnHectors delfin har mange flere myoglobin-molekyler end os. S� n�r den dykker, har den et meget st�rre lager af ilt ude i musklerne end mennesket, og derfor kan den holde sig nede meget l�ngere, og den beh�ver ikke at lade op s� l�nge ved overfladen, som et menneske ville v�re n�dt til. De mange myoglobin-molekyler g�r, at delfinens og alle andre hvalers k�d er helt sort.rnrnFordi delfinen faktisk lagrer ilten, som den skal bruge under et dyk, helt ude i musklerne, holder den ikke vejret ligesom os. Faktisk s� �nder delfinen ud og t�mmer sine lunger, lige inden den dykker. Man ved ikke pr�cist, hvor dybt en Hectors delfin kan dykke. Men man regner med, den kan dykke ret dybt, hvis den bliver tvunget til det, ligesom nogle af de andre tandhvaler. Kaskelotten er den ultimative dykkerekspert. Den kan dykke helt ned p� 3 kilometers dybde! - men det er ret specielt, og kaskelotten er ogs� helt specielt bygget til at kunne klare de dybe dyk, n�r den skal ned for at fange sin livret - k�mpebl�ksprutter. S� dybt kan Hectors delfin n�ppe dykke. Normalt befinder den sig jo ogs� p� ret lavt vand - omkring 100 meters dybde, og den beh�ver ikke dykke dybere.rnrn==Bev�gelse==rnDelfinen bev�ger sig ligesom s�len ved at sl� op og ned med halen. Den kan ogs� styre med halen og med sine luffer.rnrnFaktisk kan en delfin bev�ge sig meget mere, end de fleste tror. Dens rygrad er meget bev�gelig, s� n�r den rigtigt sl�r med halen, bruger den hele ryggen. Delfinens hals kan man ikke se, dens hoved g�r n�rmest direkte over i kroppen. Men selvom man ikke umiddelbart kan se, at delfinen har en hals, s� kan den alligevel bev�ge hovedet en del, dreje det og kikke op og ned. En delfin er alts� ikke stiv i det ligesom en fisk. I dens bev�gelser kan man godt se, at den stammer fra et dyr med hoved, hals, ryg og ben.rnrnDelfinen har nogle tricks, s� den kan spare p� kr�fterne, n�r den skal sv�mme hurtigt gennem vandet. F.eks. kan den finde p� at springe op i luften i fuld fart. I luften er modstanden meget mindre. Pr�v selv en dag, n�r du er i vandet at bev�ge armen med flad h�nd gennem vandet og sammenlign med samme bev�gelse oppe i luften.rnrnP� den m�de beh�ver delfinen ikke at bruge s� mange kr�fter p� at komme fremad. Det ser lidt ud som om delfinen leger, n�r den springer op af vandet. Man ved ikke, om den nogen gange faktisk g�r det for at lege, men det er uden tvivl ret sjovt, s� hvorfor ikke?rnrnEt andet trick er at udnytte str�mmen af vand langs med en b�d, der sejler. Den almindelige delfin (delfinen Flipper fra tv-serien er en almindelig delfin) er ber�mt for at f�lge med de store b�de p� havet. S� rider de p� b�lgen foran skibet. Den lille Hectors delfin kan finde p� det samme nummer.rnrnDet trick er godt til at spare p� kr�fterne. I b�lgen foran skibet bev�ger vandet sig hurtigt fremad, og det kan b�re delfinen frem, uden den beh�ver at bruge ret mange kr�fter. M�ske har du selv pr�vet at ride p� en b�lge ved stranden? Hvis man lige f�r sat af, n�r b�lgen kommer, og man sv�mmer i samme retning som den, s� kan man pludselig sv�mme meget hurtigt, fordi b�lgen b�rer �n med.rnrnHectors delfin kan ogs� lave andre tricks. F.eks. kan den finde p� at sl� med halen i vandoverfladen, s� det giver nogle gevaldige plask. Man mener, det er for at snakke med andre delfiner, som er langt v�k, m�ske er det ogs� for at sige "det her er mit territorie". Delfinen kan ogs� finde p� at hoppe h�jt op i luften og lande med et k�mpe plask p� siden. Man mener den laver plasket for p� samme m�de, som n�r den sl�r med halen, at snakke med andre delfiner.rnrnHectors delfin kan ogs� finde p� at stikke hovedet op af vandet for at se sig omkring - det kalder man p� engelsk for "spy hop", det betyder p� dansk "spejde hop".rnrnHectors delfin kan ogs� finde p� at jagte hinanden, hvis de er lidt sure, eller lave et rigtigt lege-hop, som p� engelsk kaldes "frog leaping", alts� p� dansk "fr� hop". N�r Hectors delfin laver et fr�hop s� springer en delfin hen over ryggen p� en anden delfin. Det ser ret sjovt ud!rnrn==Udbredelse==rnHectors delfin er en delfinart, som kun kan findes i New Zealand, og selv her er den ret sj�lden. Der er kun ca. 3000 - 4000 i alt. Grunden til, at den aldrig har bredt sig til nogle andre lande er nok, at New Zealand ligger ret isoleret fra andre landomr�der. Udover det, holder den til i lavvandede omr�der, kun op til ca. 10 kilometer fra kysten. Delfinen elsker lidt plumret vand, s� specielt ved flodudmundinger og den slags, kan man tit m�de dem.rnrnDe fleste af Hectordelfinerne holder til omkring Syd�en p� New Zealand. De kredser rundt om �en i sm� grupper p� jagt efter f�de. N�r man sejler ud i b�d, kan man v�re heldig at et par stykker af dem kommer hen og leger lidt omkring b�den, inden de bliver tr�tte af �n og sv�mmer videre.rnrnP� Nord�en har man kun set meget f� af Hectors delfiner, og nogle mener, at de dyr, der holder til deroppe faktisk er en lidt anden art, end den slags Hectors delfiner, der holder til omkring Syd�en.rnrnDet er kun g�t indtil nu, men studerende p� Auckland Universitet er ved at lave en unders�gelse for at finde ud af, om Hectors delfin faktisk er to forskellige arter. Desv�rre er det ret sv�rt at finde ud af, fordi der er s� f� delfiner, man kan komme til at unders�ge.rnrn----rn==Kilder/henvisninger==rnrn* Malene Thyssen - http://www.naturligvis.u-net.dk/index.php3

un�dig gentagelse slettet


Digital subscriber line

subscriber linede:Digital Subscriber LinernDSL er en forkortelse for Digital Subscriber Line. Teknikker, som giver mulighed for bredb�ndsopkoblink til internettet over det almindelige telfonnets kabler.rnrnEksempler p� DSL-teknologier (nogle gange kaldet xDSL) omfavner:rn* ISDN (�ldre end betegnelsen DSL)rn* IDSL (ISDN Digital Subscribe Line, en data-only ISDN variant)rn* ADSL (Asymmetric Digital Subscriber Line)rn* HDSL (High Bit Rate Digital Subscriber Line)rn* RADSL (Rate Adaptive Digital Subscriber Line)rn* SDSL (Symmetric Digital Subscriber Line, en standardiseret version af HDSL)rn* VDSL (Very high speed Digitial Subscriber Line)rn* G.SHDSL (ITU-T-standardiseret udgave af tidligere propriet�re SDSL)rnrn==Eksterne adresser==rn* ANSI Working Group T1E1.4, a standards group for DSLrn* DSL Forum, a promotional trade organization for the ADSL industryrn* DSL HOWTO for Linux

sm�ting


Alge

Alger er en blandet gruppe af planter, der b�de omfatter sm� encellede organismer, ogs� kaldet planteplankton, der lever i vand og som kan omdanne solens lys til energi, og store tangplanter, som f.eks. bl�retang.rnrnAlger har v�ret anvendt som mad samt l�gemiddel i mindst 8.000 �r. De er uforlignelige som n�ringskilde, da de indeholder mindst 10 gange s� mange mineraler som planter, der dyrkes p� land, og de er utroligt rige p� vitaminer, deriblandt B12. Alger opsuger n�ring fra havvandet direkte gennem cellev�ggene og indeholder stort set alle grundstoffer.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Malene Thyssenrn* Lexopen

lidt wiki samt kildehenvisning.


Art

(Biologie) en:Species es:Especie fr:esp�cesv:artrnLinn��s Systematik af Organismer: / Dom�ne / Rige / R�kke / Underr�kke / Overklasse / Klasse / Underklasse / Kohort / Overorden / orden / Underorden / Overfamilie / Familie / Underfamilie / Tribus / Sl�gt / Undersl�gt / Art / Underartrn/Varitet/(Provinens)/form/Cultivarrn----rnI biologien er en art er en dyre - eller plantegruppe, hvor individerne kan parre sig og f� afkom, der ikke er sterilt. f.eks.kan to heste parre sig og f� et f�l, der igen kan f� f�l - hestene tilh�rer samme art. En hest og et �sel kan ogs� parre sig og deres unge hedder et muldyr eller et mul�sel, afh�ngig af hvem der er moren, men muldyret eller mul�selet kan ikke f� unger - de er sterile, alts� tilh�rer hest og �sel to forskellige arter. Det samme g�lder for planterne.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Brakvand

Brakvand er en blanding af saltvand og ferskvand. Brakvand har derfor en salinitet mellem 0,5 promille og 35 promille.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

kilde


Decimeter

En decimeter er en l�ngdeenhed der er lig med 10 centimeter eller 1/10 meter.

Mere pr�cis definition


Eghjort

Eghjorten er en bille. Hannen bliver op til 7,5 cm - en t�ndstik�ske er kun knap 6 cm, s� eghjorten er noget af en krabat. Den er da ogs� Europas st�rste bille. Hannen og hunnen er meget forskellige, da hannen er udstyret med meget store og kraftige "horn", som den bruger i kampe med andre hanner om hunnens gunst.rnrnDesv�rre findes eghjorten ikke l�ngere i Danmark, men tidligere var �bel� ber�mt for sine store bestande. I 1924 blev en fredning af �bel� gennemf�rt, som havde til form�l at beskytte eghjortene. 23 store gamle ege ved �bel�g�rd blev hermed fredet og eghjortene m�tte fra da af hverken dr�bes eller fanges. Desv�rre hjalp fredningen ikke, i 1954 blev den sidste eghjort set p� �bel�.rnrnEghjorten er muligvis forsvundet fordi Danmark ligger p� den nordlige gr�nse af eghjortens udbredelse. Herudover har f�ldning af mange gamle ege og b�getr�er ogs� skubbet til udviklingen.rnrnEghjorten lever som larve i jorden i egetr�ets r�dder. Efter 5 �r forvandles den til voksen bille. Som voksen lever eghjorten af egetr�ets saft, som specielt l�ber fra gamle tr�ers sprukne bark.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

kilde


Fauna

Fauna er et andet ord for dyreverdenen. Det bruges tit om dyrene p� et bestemt sted - "�bel�s fauna" betyder f.eks. "dyrene p� �bel�".

Tak til Malene Thyssen


Faunaforurening

Hvis dyr, der ikke naturligt h�rer til en bestemt naturtype, f.eks. det danske landskab, slippes l�s der, vil de af og til kunne overleve og m�ske endda fortr�nge de dyr, der lever naturligt p� stedet. Det f�nomen hedder faunaforurening. Det er sket i stor stil p� New Zealand, hvor der oprindelig ikke levede pattedyr, men det sker ogs� i Danmark, hvor f.eks. mink fra minkfarme er sluppet ud. De udkonkurrerer naturlige danske sm�rovdyr og �der mange fugles �g.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

trykfejl


Faunaliste

En faunaliste er en liste over dyr, der lever et bestemt sted. I en faunaliste skal v�re b�de dyrets latinske og dets danske navn. Dyrene m� ogs� gerne v�re ordnede efter familier.rnrn----rn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Ferskvand

Vand i vandl�b og inds�er, uden ret meget salt. Kommer fra nedb�r. Anvendes renset som drikkevand.


Filtrator

Dyr, der lever af plankton. De filtrerer plankton fra vandet ved at f�re store m�ngder vand hen over en si, det kan v�re f.eks. finmaskede g�ller eller et lignende finmasket net. Planktonet bliver dermed sigtet ud af vandet. Fra sien bliver planktonet transporteret til dyrets mund og slugt.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

kilde og lidt tilf�jelse


F�dek�de

Den r�kkef�lge som dyr spiser hinanden i, og dermed ogs� et skema over hvilke dyr, der er afh�ngige af hinanden. Et eksempel kan f.eks v�re en myg, der bliver spist af en musvit, som selv bliver spist af en kat. Hvis et led forsvinder vil hele systemet bryde sammen. Hvis myggen i det lidt forsimplede eksempel forsvinder vil musvitten d� af sult. Hvis musvitten forsvinder vil katten d� af sult. Naturens f�dek�der er dog meget mere komplicerede, med flere led og l�kker, f.eks. kunne musvitten ogs� blive spist af en dueh�g og myggen kunne blive spist af en solsort eller en svale.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

kilde


Geologi

L�ren om jordens fysiske struktur, f.eks. om de forskellige jordlag, jordens aktivitet f.eks. om vulkaner og jordsk�lv, og om jordens historie, f.eks. om de forskellige istider og om hvordan de �ndrede landskabet.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

kilde


Globetrotter

En globetrotter er en der rejser jorden rundt. Det engelske udtryk er efterh�nden g�et ind i det danske sprog, men tidligere blev ogs� ordene jordtraver eller jordomrejser anvendt.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisnigner ==rnrn*Hjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/rn*Lexopen

liste


Grundstof

Elementrnen:Chemical elementrneo:Elementornes:Elemento qu�micornrnEt grundstof best�r udelukkende af atomer med samme atomnummer (antal protoner i kernen) � for eksempel jern, der udelukkende best�r af jernatomer Fe.rnrnVand derimod er et molekyle, der er sammensat af flere forskellige atomer - et iltatom O og to brintatomer H (det giver ialt H2O), s� vand er ikke et grundstof.rnrnMan kender 118 forskellige grundstoffer. Der er lavet en oversigt over grundstofferne, som kaldes det periodiske system.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Rettet henvisning


Gr�bling

En teknik som man bruger til at indvinde land ved Vadehavet med. Langs slikg�rde graves kanaler og gr�fter, der hj�lper overskydende vand til at l�be af vaden. P� den m�de kan man opn� st�rre omr�der, som kun d�kkes af vand i mindre grad, s� tilf�rt materiale kan n� at bundf�ldes.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

kilde


Hektar

Et areal p� 100 x 100 meter, hvilket er ca. lige s� stort som to fodboldbaner.rnrnKan ogs� ben�vnes kvadrathektometer.


Hydrogen ion

Hydrogen er et grundstof. Et hydrogen atom angives tit bare med et H.rnHvis hydrogen atomet mangler en elektron, vil det gerne reagere med andre grundstoffer og molekyler.rnN�r det sker kaldes hydrogen i stedet for en hydrogen ion.rnEn hydrogen ion angives som H+.rnSyrer og baser bytter hydrogen ioner.rnrn----rnrn== Kilder/henvisninger ==rnrnHjemmeside: http://www.naturligvis.u-net.dk/


H�moglobin

H�moglobin er et protein, som fragter iltmolekylerne fra lungerne ud til musklerne. H�moglobin er det stof, som g�r vores blod r�dt. H�moglobinmolekylet kan transportere fire iltatomer ad gangen. I musklerne bliver ilten overgivet til proteinet myoglobin og h�moglobin optager affaldsstoffet CO2, der transporteres med tilbage til lungerne hvor det udskilles i ud�ndingsluften.rnrn----rnrn== Kilder/Hevisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

rettelse i superscript


IKT

En forkortelse for Informations- og kommunikationsteknik.


Kiselalge

Algegruppen h�rer til planteplanktonet. De indeholder klorofyl, et gr�nt stof, der bruges i omdannelsen af solens lys til energi. Algerne har to skaller dannet af kisel, der sidder sammen som l�get sidder p� en madkasse. Skallerne har sm� huller, som algen optager n�ring og udskiller affaldsstoffer igennem. Nogle af disse organismer har sm� b�rster og pigge som de bruger til at holde sig flydende i vandet med. Disse alger deles i to grupper: de centriske, der hovedsagelig lever i de frie vandmasser, og de pennate, som is�r er bundlevende. Algerne er brune eller brungule, de pennate alger kan af og til farve havbunden helt gulbrun, hvis de forekommer i store m�ngder, f.eks. p� de vandd�kkede lavvandede, omr�der i Vadehavet.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

chlorofyl -> klorofyl (RO); copy-edit


Milj�

Milj� betyder "omgivelser".rnrnEt arbejdsmilj� best�r f.eks. af indeklimaet, siddestillinger, om v�ggene er malet en hyggelig farve, eller om der er gr�nne planter, om man kan lave kaffe eller hvordan man har det med kollegaerne og med chefen o.s.v.rnrnArbejdsmilj� best�r alts� af en masse sm� dele, som tilsammen giver de omgivelser man arbejder i.rnrnDet samme g�lder om milj�et ude i naturen. Der er en masse delemner under ordet milj�, f.eks. temperaturen, planted�kket, vinden, str�mmen, regnm�ngde, luftforurening, o.s.v.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

kilde


Mudder�der

Sm� dyr, der lever i vand. Et eksempel kunne v�re sandormen. Disse dyr spiser sandet og mudderet p� bunden, men de lever egentlig ikke af det mudder og sand de spiser, men af alle de tusindvis af sm� alger, der sidder p� de enkelte sandkorn.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

kilde


Myoglobin

er det molekyle, som overtager ilten fra h�moglobin og binder den ude i musklerne. Det virker som et slags iltlager.


Organisk materiale

En samlet betegnelse for levende og d�de planktonorganismer, andre d�de delvis nedbrudte dyr og planter og sidst men ikke mindst dyrs ekskrementer. Denne suppe er en ren energibombe for plankton.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk

kilde


Pelagisk

Pelagisk betyder fritsv�mmende. Et pelagisk dyr lever alts� oppe i vandet, ikke f.eks. nede p� bunden.

Tak til Malene Thyssen


Pesticid

Et pesticid er betegnelsen for en gift, der er beregnet p� at sl� planter ihjel med.

Tak til Malene Thyssen


PH

er et m�l for hvor sur en v�ske er.rnrnN�r man m�ler pH, m�ler man i virkeligheden hvor mange hydrogen ioner, der findes i v�sken. Jo flere H+'er der er i v�sken, jo flere syremolekyler er der, der kunne afgive deres hydrogen ion, og jo surere er v�sken dermed.rnrnDette v�sentlige kemiske begreb blev introduceret af den danske kemiker S. P. L. S�rensen.rnrn----rn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Plankton

Plankton er en f�llesbetegnelse for de sm� oftest encellede organismer, der lever frit sv�vende i havet. Normalt opdeles gruppen i planteplankton, dvs. de encellede organismer, der kan omdanne solens lys til energi, og dyreplankton. Gruppen omfatter meget sm� organismer, men til geng�ld er der helt ufattelige m�ngder af dem i havet. I en liter havvand findes mere end 10-20 millioner. Gruppen er derfor ogs� det grundl�ggende led i havets f�dek�de.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Wikified


Plastisk ler

Plastisk ler er en fed, r�d, gr�n eller gr� ler-art, der let kan formes. Plastisk ler er aflejret for 54-38 millioner �r siden. Plastisk ler findes i Danmark p� R�sn�s, ved og under Lilleb�lt, p� �bel� og i Midtjylland. Plastisk ler bruges bl.a. til betonklinker.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Promille

Promille betyder "per tusind" - alts� 1000-dele. S� 25 promille er alts� det samme som 25/1000 eller 25 1000-dele.rnrnPromille angives ofte som "o/oo" eller hvis tegnet er underst�ttet "‰".rnrnFor at komme fra promille til procent skal man bare flytte kommaet en plads til venstre: 25 promille er det samme som 2,5 procent.rnrnForresten er ordene cent og mille latinske og betyder henholdsvis hundrede og tusinde.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

Tegnet for promille


1969

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne - 1960'erne - 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'ernernrn�r: 1964 1965 1966 1967 1968 - 1969 - 1970 1971 1972 1973 1974rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dslerrn*7. juni - Joachim Holger Waldemar Christian, Prins til Danmark.rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rn*�konomi - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1968

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne - 1960'erne - 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'erne rnrn�r: 1963 1964 1965 1966 1967 - 1968 - 1969 1970 1971 1972 1973rn----rnF�dt rn* 26. maj Kronprins Frederik f�des.rnrnD�dsfaldrn*rnrnBegivenhederrn* 24. juni Kronprins Frederik d�bes i Holmens KirkernrnSportrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnB�gerrn*

- �konomi


Filer

Komputer relatertrnEn fil kan v�re et dokument eller et program som ligger fysisk p� din Harddisk. rnDet ligge i nogle biblioteker s� man hurtigere kan sk�lne forskel p� dem og hvad de har relation til.rnFiler kan nemlig aldrig have samme navn i samme bibliotek. Men hvis man ligge dem i forskellige mapper, er det s� mulig at have samme filnavn og filtype.rnFiler kan ogs� have forskellige filegenskaber.rnDu gemmer i fil/dokument hvergang du bruger et eller anden Program og vil gemme det du har lavet.rnrnRelateret Dokumenter

ref til filegenskaber.. fandt lige p� det :)


Filtype

Filetyper er det man skriver til sidst efter en filer.rnEn m�de man definer og kan se hvad det egentlig er for en fil du har med at g�re.rnTypisk ser det s� s�ledes ud.rn . rnrnDer er forskellige slags filetyper som har forskellige betydning.rnrnHer er en list med demrn* .$$$ Backupfil/ PFE rn* .AIF(F) Audio Interchange File Format. rn* .ASF Active Streaming Format. Microsoftformat for lyd, bildede, video. rn* .AU Audio file. Sun lydformat for Java rn* .AVI Audio Video Interleaved. Microsoftformat for video. rn* .BAK Backupfil rn* .BK1 Backupfil rn* .BMP BitMaP-billedfil rn* .CGI Perlscript. Se .PL rn* .COM Programrn* .CSS StyleSheet rn* .DAT Data (diverse). rn* .DOC Word dokument. rn* .DTD Document Type Definition. rn* .EXE Program rn* .GIF GIF-billedfil rn* .HT0 HTML backup. rn* .HTM(L) HTML rn* .IDX Navneregister i tekstformat. rn* .INI INI-fil. rn* .JP(E)G JPEG-billedfil rn* .LOG Loggfil/ ws_ftp rn* .MAP Imagemap. rn* .MDB Microsoft Access-database. rn* .MPG MPEG-video. rn* .MRC MicroMarc (BIBSYS) rn* .NAV TOC-DEF�? Se SSH. rn* .OLD Backupfil rn* .PCT PICT - billedfil rn* .PDF Portable Document Format. Acrobat. rn* .PL Perl-script. rn* .PNG Portable Network Graphic-billedfil rn* .PPT PowerPoint-presentasion rn* .PSD Photoshop-billedfil rn* .RA Real lydfil. rn* .RAM Real videofil/ metafil. rn* .RM Real lydfil. rn* .RP Real slideserie. rn* .RPM Real metafil. Se ogs� .RAM. rn* .RT Real tekst. rn* .RTF RichTextFormat tekstfil. rn* .SRS Search & Replace-script. rn* .SSH SGML stylesheet. rn* .SHTM(L) Server-baseret HTML. rn* .SWF Flash-animasion rn* .SYS Systemfil rn* .TAR TapeARchive-fil (arkivfil). Erstattes af zip. rn* .TIF(F) Tagged Image File Format - billede. Ubrugelig p� web. rn* .TMP Tempor�r fil rn* .TXT Tekst-fil. rn* .WAV Lydfil rn* .WPD/ .WP5 Word Perfect - tekstfil. rn* .XLS Excel regneark rn* .ZIP Komprimeret arkivfil. rnrnI XP er der mulighed for at man kan s�ge p� nettet efter hvad filtype det er, hvis man selv ikke ved hvad det er for en..


Filegenskaber

Filer kan have forskellige egenskaber.rnrn== Skrivebeskyttelse ==rnDu kan for eksempel v�lge at skrive-beskytte en fil. Det vil sige at der ikke kan skrives information til filen, og at den derfor ikke kan �ndres (medmindre du, eller en anden, v�lger at sl� skrivebeskyttelsen fra).rnrnDu kan aktiver skrivebeskyttelse af en fil p� 2 m�der. Via Windows. Eller via. MS-DOS.rnWindowsrn# Her skal finde filen i sti-finder. rn# H�jre klik p� filen og v�lg egenskaber.rn# Nede ved Attributer, s�tter du hak i skrivebeskyttelse.rnrnMS-DOSrn# �bne en MS-DOS Prompt.rn# G� til det biblotek hvor filen ligger.rn# skriv f�lgende rnrnattrib +srnrn== Skjult/Hidden ==rnDu kan ogs� v�lge at skjule din fil. Dette g�r at man ikke lige udmeldbart kan se filen og derfor ikke ved den er der. Man kan dog sl� Windows til at kunne se ALLE slags filer. Med ved en standard, ser man den dog ikke. Disse filer er typisk ogs� System filer, og man skal s� derfor ikke R�RE eller PILLE ved dem. Hvis man g�r kan det v�re at computeren ikke virker mere.rnrnWindowsrn# Her skal finde filen i sti-finder. rn# H�jre klik p� filen og v�lg egenskaber.rn# Nede ved Attributer, s�tter du hak i Skjult / Hidden.rnrnMS-DOSrn# �bne en MS-DOS Prompt.rn# G� til det biblotek hvor filen ligger.rn# skriv f�lgende rnrnattrib +hrnrnrn== Active ==rnDette er bare s� Systemet kan se at denne fil kan v�re aktiv i et andet program og kan v�re den bliver redigeret eller anden.rnrnWindowsrn# Her skal finde filen i sti-finder. rn# H�jre klik p� filen og v�lg egenskaber.rn# Nede ved Attributer, s�tter du hak i Active.rnrnMS-DOSrn# �bne en MS-DOS Prompt.rn# G� til det biblotek hvor filen ligger.rn# skriv f�lgende rnrnattrib +arnrn== System ==rnDette er en system fil og skal derfor ikke PILLES ved. Denne kan man ikke aktiver selv, dette g�r systemet selv.


Windows

Windowsde:MS-Windowses:Microsoft Windowspl:Microsoft Windowsnl:Windowssv:Windowsfr:WindowsrnrnWindows er et styresystem, som er grafisk orienteret med Vinduer. rn(Derfor ogs� ordet Windows, som stammer fra engelsk og betyder Vinduer)rnrnWindows udgives af Microsoft, som ejes af Bill Gates, en af verdens rigeste m�nd. rnrnMicrosoft Windows er bygget op p� at det skal v�re nemt at bruge for brugeren. F�r windows kom frem skulle man skrive lange indviklede kommandolinjer som man ikke altid kunne huske i hovedet.rnrnIdeen med en mere grafisk udformning af bruger interfacet, var oprindelig udviklet til Apple computeren.rnrnMicrosoft f�rste version af Windows var Microsoft Windows 1.0, som blev udgivet i 1985.rnrn===Forskellige versioner===rn* Windows 1.0 fra 1985rn* Windows 2.0 fra 1987rn* Windows 3.0 fra 1990rn* Windows 3.11 fra 1993 - Windows for workgroupsrn* Windows 95 fra 1995rn* Windows 98 fra 1998rn* Windows ME fra 2000rn* Windows CErn* Windows NT 3.1 fra 1993rn* Windows NT 3.51 fra 1993rn* Windows NT 4.0 fra 1996rn* Windows 2000 fra 2000rn* Windows XP fra 2001 - Nuv�rende Versionrn* Windows 2003 fra 2003 - kommende versionrn* Windows Longhorn - l�ngere ude i fremtidenrnrnrnSe mere i Microsoft Windows historiernrnSe ogs� Liste over operativ systemer

Tilf�jet 2003 og Longhorn samt �rstal


Liste over styresystemer

over styresystemerrnrn== Tidlige, nu udg�ede versioner ==rnrn* TRS-DOS, ROM OS's rn* TI99-4rn* Commodore PET, Commodore 64, og Commodore VIC-20, rn* Den F�rste IBM-PCrn* Apple rn* Sinclair Micro og QX, o.s.v.rnrn== Generic/Commodity, ikke-UNIX == rnrn* Control Program/Monitor-80 (CPM operating system)rn* MP/M-80rn* UCSD P-systemrn* Mini-FLEXrn* FLEX and FLEX9rn* SSB-DOSrn* CP/M-86rn* DR-DOSrn* FreeDOSrn* MS-DOSrn* PC-DOS rn* Machrn* Multicsrn* OS-9rn* Menuetrn* TUNESrnrn== UNIX og lignende systemer == rnrn* UNIXrn* Microsoft Xenixrn* Cromixrn* UNIflexrn* OS-9rn* IBM's AIXrn* BSDrn* FreeBSDrn* NetBSDrn* OpenBSDrn* Digital's rn* Digital UNIX, som blev Compaq's Tru64 rn* DNIXrn* HP's HP-UX rn* GNU/Hurd rn* SGI's IRIX rn* Linux (Ogs� kaldet GNU/Linux)rn* MacOS X rn* OSF/1 rn* SCO's SCO UNIX rn* Sun's SunOS, som blev Solaris Operating Environment rn* System V rn* Ultrix rn* UniCOS rn* LindowsOS rn* OS/390 rn* z/OSrn* SyllablernrnAcorn: -- RiscOS -- ArthurrnrnAmiga: -- AmigaOSrnrnAtari ST: -- TOS -- MultiTOS -- MiNTrnrnApple: -- Apple DOS, ProDOS, Mac OSrnrnBe: -- BeOS -- BeIArnrnDigital/Compaq: --rnAIS -- OS-8 -- RSTS/E -- RSX-11 -- RT-11 -- TOPS-10, TOPS-20 -- VMS (senere omd�bt til )rnrnIBM: -- OS/2 -- AIX -- OS/400 -- OS/390 -- VM/CMS -- DOS/VSE -- OS/360 -- MFT -- MVT -- SVS -- MVS -- TPF -- ALCS --OS/390 -- z/OS -- Basic Operating SystemrnrnMicrosoft: -- MS-DOS, Xenix, Microsoft Windows (Windows 1.0, 3.1, 95, 98, ME, 2000, CE, NT, XP)rnrnNovell: -- NetWarernrnNeXT: -- NeXTStep (som blev til Mac OS X)rnrnPlan 9, InfernornrnPrime Computer: -- PrimosrnrnDisk operating system (DOS)rnrnReal-time operating systemrnrnSiemens: -- BS2000rnrnOperativsystemer for h�ndholdt computer (PDAs): Palm OS, Pocket PC, EPOC

Rettet stavefejl og oversat til dansk


Windows 95

95en:Windows 95rnWindows 95 er et 32 bit grafisk styresystem.rnrnStyresystemet blev udgivet den 24. august, 1995 af Microsoft.rnrnWindows 95 er en videreudvikling fra MS-DOS og de tidligere Windows versioner. Med en del forbedringer p� GUI siden. Men for mange var den meget ustabil og overholdt ikke de krav som mange brugere stillede til et styresystem. Styresystemet blev dog alligevel et af de meste solgte styresystemer.rnrnSenere kom en udvidelse i form af Internet Explorer 4.0 (Windows 95 havde fra start kun Internet Explorer 3.0). I denne udgave var der mange opdateringer omkring GUI, og det gav flere muligheder for brugeren.rnrnDa Microsoft integrerede Internet Explorer i Windows, lagde Netscape sammen med andre browserselskaber sag an mod Microsoft. Sagen blev vundet.rnSenere tog Microsoft ogs� IE ud, s� den ikke er en integreret del af Windows. Men den f�lger stadig med i Windows. En del mener stadig dette er forkert og k�mper stadig mod Microsoft omkring dette punkt.rnrnMed p� windows 95'cden var/er der ogs� en sang fra Rolling Stones, hvor mange k�bte denne uden at vide hvad Windows 95 egentlig var for noget.rnrnDer er kommet flere efterf�lgere til Windows 95, man kan se listen i Windows.


Windows 98

98de:Windows 98rnWindows 98 (Skulle oprindeligt havde heddet Memphis) er et 32 bit grafisk styresystem.rnrnUdgivet den 25. juni 1998 af Microsoft.rnrnWindows 98 var en videreudvikling p� Windows 95 med nogle udvidelser som underst�ttelse af hardware som USB, MMX og AGP. Desuden mulighed for 32 bit filsystem FAT32 fra FAT16, som ikke kunne kommunikere effektivt med moderne, store harddiske. Ogs� mulighed for flere sk�rme, og intergation af IE i Windows, som mange senere har klaget over.rnrnWindows 98 SE (2 udgivelse) udkom den 10. juni 1999.rnrnDen havde f�lgende udvidelser at byde p�.rn* Internet Explorer 5,0rn* NetMeetingrn* Internet DelingrnrnSe ogs� Windows


Stjernetegn

en:Zodiac eo:Zodiako fr:ZodiaquernI vestlig astrologi er et �r inddelt i 12 perioder som er tilknyttet et s�kaldt stjernetegn. En person som er f�dt i en bestemt periode siges at tilh�re et bestemt stjernetegn. De 12 stjernetegn errnrn* Vandmandrn* Fiskrn* V�dderrn* Tyrrn* Tvillingrn* Krebsrn* L�vern* Jomfrurn* V�gtrn* Skorpionrn* Skyttern* StenbukrnrnSe ogs� Biorytmer, Numerologirnrn----rn===Eksterne henvisninger:===rn* http://www.stjernetegn.comrn* http://www.basicare.dk/stjernetegn/index.htm

de: en: eo: fr:


Biorytmer

Biorytmer er nogle svingninger som man kan g� igennem i l�bet af en dag. Disse svingninger er Intellekt, F�lelser, Fysisk. rn* Den fysiske med en periode p� 23 dage rn* Den psysiske med en periode p� 28 dage rn* Den intellektuelle med en periode p� 33 dagernrnN� ens svingninger er i toppen, er det en dag hvor der kan ske noget godt for en, og man skal bruge dagen til noget godt.rnrnN� ens svingninger er i bund, er den en dag man skal tilbringe under dynen eller hjemme.rnrnExtern linkrn * http://www.newastro.dk/Log_ind/tilmeld.php - Laver din egen biorytme p� nettet!rnrnSe ogs� Stjernetegn, Numerologi

lidt sm�ting


Margrethe 2.

II of Denmark sv:Margareta II av DanmarkrnNavn: Margrethe 2. (Alexandrine �orhildur Ingrid)rnrnF�dt: 16. april, 1940 p� AmalienborgrnrnDronning siden: 14. januar 1972rnrnFader: Frederik 9.rnModer: Dronning Ingrid, (Prinsesse af Sverige)rnrnGift: Hans Kongelige H�jhed Prins Henrik (Henri-Marie-Jean Andr� greve de Laborde de Monpezat)rnDato: 10. juni 1967 i Holmens KirkernrnB�rnrn: Kronprins Frederik, f�dt 1968rn: Prins Joachim, f�dt 1969rnrn===Dronning Margrethe 2.===rn(Margrethe Alexandrine �orhildur Ingrid), �ldste datter af Frederik IX og dronning Ingrid, f�des p� Amalienborg den 16. april 1940, kun syv dage efter Tysklands bes�ttelse af Danmark.rnrnDronning af Danmark siden 14. januar 1972.rnValgsprog: "Guds hj�lp, folkets k�rlighed, Danmarks styrke".rnSkolegang p� N. Zahles Skole i K�benhavn, student i 1959. I perioder ogs� skolegang p� engelske skoler. Herefter forskellige studier i Danmark, Frankrig og England: filosofikum ved K�benhavns Universitet, ark�ologi ved Cambridge University fra 1960-1961, statskundskab ved Aarhus Universitet fra 1961-1963 samt forskellige studier ved Sorbonne i 1963 og ved London School of Economics i 1965. Margrethe optaget i statsr�det i 1958, da hun fylder 18 �r, og leder statsr�dsm�derne under faderens sygdom eller frav�r. Margrethe bestiger tronen den 14. januar 1972 efter faderens d�d. Det sker i henhold til tronf�lgeloven af 1953.rnrn===Prins Henrik af Danmark===rnDen 10. juni 1967 vies hun i Holmens Kirke til Henri-Marie-Jean Andr� greve de Laborde de Monpezat, prins Henrik af Danmark. Prins Henrik er f�dt den 11. juni 1934 i Gironde, Frankrig, s�n af greve Andr� de Laborde de Monpezat og grevinde Ren�e de Monpezat, f. Doursenot. Prins Henrik har eksamen i kinesisk og vietnamesisk fra Sorbonne-Universitetet. Fra 1964 er han ambassadesekret�r ved den franske London-ambassade. I 1969 bliver prins Henrik kommitteret Dansk R�de Kors. Regentparret f�r b�rnene: (kronprins) Frederik (Frederik Andre Henrik Christian), f�dt den 26. maj 1968 og Joachim (Joachim II Holger Waldemar Christian), f�dt den 7. juni 1969, d�bt i �rhus Domkirke den 15. juli 1969.rnrn===Dronning Margrethes monogram===rnDronningen er kendt for sin store ark�ologiske interesse og har deltaget i flere udgravninger, bl.a. i Etrurien. Interessen er muligvis arvet fra hendes svenske morfar. Dronningen har ogs� mangeartede kunstneriske interesser og evner og har fx tegnet Danmarks julem�rke fra 1970 og Gr�nlands julem�rke fra 1983. I 1977 Illustrerede hun en dansk bibliofiludgave af J.R.R. Tolkiens Ringenes herre. Det sker under pseudonymet Ingahild Grathmer. Siden illustrerer dronningen "Historierne om Regnar Lodbrog", 1979 og "Bjarkem�l", 1982 samt Poul �rums "Komedie i Florens",1990. I 2000 illustrerer Margrethe Prins Henriks "Cantabile". I 1987 designer Margrethe kostumer til TV-Teatrets "Hyrdinden og Skorstensfejeren" og i 1991 scenografi og kostumer til balletten "Et Folkesagn" p� Det Kongelige Teater samt d�coupager til TV-filmen om H.C. Andersens "Snedronningen" fra 1999-2000. Desuden har dronningen designet og broderet messehagler til Fredensborg Slotskirke, Kronborg Slotskirke, Ammassalik/Tasiilaq Kirke, Haderslev Domkirke og �rhus Domkirke. Endvidere bispek�ber til Helsing�r Stift, Viborg Stift, Haderslev Domkirke og �rhus Domkirke.rnrn===S�ren S�rensens personlige mening===rnFor egen regning vil jeg �bent bekende, at jeg holder meget af vores dejlige, varme, k�rlige dronning. Ikke mindst for hendes �rlige nyt�rstale, som efterh�nden er blevet en institution, hvori hun s� ofte k�rligt har sat en finger p� nogle af vores �mme punkter og derved demonstreret - synes jeg - stort mod. Som fx i 1993/94: "Vi beh�ver ikke v�re �ngstelige for det nye, vi m�der, n�r vi har vores r�dder i behold� N�r vi er bevidste om vore r�dder, virker det fremmede hverken s� farligt eller truende�".rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

tronf�lgerloven af 1953 -> tronf�lgeloven af 1953 (loven omhandler tronf�lgen, ikke tronf�lgeren!)


1940

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne - 1940'erne - 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'ernernrn�r: 1935 1936 1937 1938 1939 - 1940 - 1941 1942 1943 1944 1945rn----rnBegivenhederrn* 9. april - Danmark bes�ttes af tyske styrker under 2. Verdenskrig.rnrnF�dtrn* 16. april - Dronning Margrethe II p� Amalienborg.rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


Prins Henrik

Navn: Hans Kongelige H�jhed Prins Henrik (Henri-Marie-Jean Andr� greve de Laborde de Monpezat)rnrnF�dselsdag: 11. juni 1934 i Talence, Gironde, Frankrig. rnrnFader: greve Andr� Laborde de MonpezatrnModer: grevinde Ren�e de Monpezat f. Doursenot.rnrnGift: 10. juni 1967 i Holmens Kirke med Tronf�lgeren, senere H.M. Dronning Margrethe II.rnrnB�rnrn* Kronprins Frederik, f�dt 1968rn* Prins Joachim, f�dt 1969rnrnOvers�ttelserrn* Prins Henrik har oversat Simone de Beauvoirs Alle Mennesker er d�delige under pseudonymet H.M. Vejerbjerg.

edit


Audhumla

Audhumla er urkoen det f�rste v�sen der eksisterer i nordisk mytologi i skabelsesberetningen. J�tten Ymer kommer til og lever af Audhumlas m�lk. Af j�tten Ymer dannes hele vores verden senere - himmel og skyer, jord og klippe osv. Audhumla slikker salt af en sten og danner ud af stenen j�tten Bure. Han bliver forfader til gudesl�gten aserne.


1934

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1929 1930 1931 1932 1933 - 1934 - 1935 1936 1937 1938 1939rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn* 11. juni - Prins Henrik i Talence i Gironde i Frankrig.rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1967

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne - 1960'erne - 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'ernernrn�r: 1962 1963 1964 1965 1966 - 1967 - 1968 1969 1970 1971 1972rn----rnBegivenhederrn* 10. juni Dronning Margrethe II og Prins Henrik giftes i Holmens Kirke.rnrnF�dslerrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


Kronprins Frederik

Kronprins Frederik, Frederik Andr� Henrik Christian, (f. 1968). Tronarving i det danske kongehus. Skulle kronprins Frederik en dag overtage tronen, vil hans officielle titel blive Kong Frederik 10.rnrnF�dselsdag: 26. maj 1968rnD�bt: Holmens Kirke den 24. juni 1968rnrnFader: Hans Kongelige H�jhed Prins HenrikrnModer: Hendes Majest�t Dronning Margrethe IIrnrnKonfirmeret Den 28. maj 1981 i Fredensborg Slotskirke.


Munin

Munin er i nordisk mytologi den ene af Odins to ravne, som hver dag bringer nyt fra alverden.rnrn== Se ogs� ==rn* Hugin - den anden ravn.

Uddybende beskrivelse og tilf�jet Hugin


Hugin

fra Nordisk mytologi. Den ene af Odins to ravne, som hver dag bringer nyt fra alverden.rnrn== Se ogs� ==rn* Munin - den anden ravn.

Tilf�jet Munin


Asg�rd

nordisk mytologi er Asg�rd den verden hvor guderne (b�de aser og vaner) bor. Udenom Asg�rd ligger Midg�rd og Udg�rd.rnrnIndgangen fra Midg�rd til Asg�rd er over regnbuen Bifrost, der bliver bevogtet af Hejmdal.

Heimdall -> Hejmdal (link!)


Asynje

Fra nordisk mytologirnrnEn asynje er en gudinde af asesl�gten.

omformulering


Balder

sv:BalderrnrnI nordisk mytologi er Balder s�n af Odin og Frigg. Han er gift med Nanna og har med hende s�nnen Forsete. Balder er retf�rdighedens gud og den smukkeste af alle aser. Balder bor i Breidablik.rnrnDa j�tten Skade skal v�lge sig en as til mand �nsker hun at v�lge Balder, men da hun kun m� se asernes f�dder kommer hun til at v�lge Njord istedet, da han har s� fine rene t�er (han er havgud og g�r tit i vand).rnrnIf�lge en sp�dom vil Balder d�, men Frigg fors�ger at undg� det ved at f� alle v�sener til at sv�rge, at de ikke vil skade Balder. Kun Misteltenen mener hun ikke det er n�dvendigt at sp�rge. Loke opdager dette. Laver en pil af en mistelten og f�r Balders blinde bror H�der til at affyre den lige i hjertet p� Balder, s� han d�r. rnrnDa Balder skal begraves skal han br�ndes p� det st�rste af alle asernes krigsskibe. Men selv Thor kan ikke skubbe det fra land. F�rst da den st�rke j�ttekvinde Hyrrokken bliver tilkaldt f�r de skibet s�sat.rnrnBalder lever nu i det tr�stesl�se Hel sammen med sin kone Nanna, der fulgte ham p� ligb�let.

As -> Aser


Bifrost

Bridge sv:BifrostrnrnI nordisk mytologi er Bifrost regnbuen. Det er broen der forbinder Asg�rd, hvor guderne bor med Midg�rd, hvor menneskene bor.rnrnBifrost bevogtes af Hejmdal, og den g�r til grunde ved verdens ende ragnarok.

Heimdall -> Hejmdal (link!)


Bilskirner

Fra nordisk mytologirnrnBilskirner er Tors bolig. Det ligger i egnen Trudvang og har 540 rum.


Breidablik

er Balders bolig. Dets tag er af s�lv.rnrnFra nordisk mytologi.

en:


Fensale

nordisk mytologi er Fensale Friggs hus i Asg�rd.

en:


Nanna

Fra nordisk mytologi.rnrnBalders kone.rnrnNanna f�lger Balder i d�den og bor nu med ham i det underjordiske uhyggelige Hel.


Gjallarhornet

Fra nordisk mytologi.rnrnGjallarhornet tilh�rer Hejmdal. Det er en lur som han skal bruge ved Ragnarok for at advare aserne om at j�tterne kommer.

rettet link til Hejmdal


Hyrrokken

Fra nordisk mytologi.rnrnHyrrokken er en j�ttekvinde. Hun er overnaturligt st�rk - st�rkere end Tor. rnrnDa Balder skulle begraves kunne end ikke Tor skubbe ligb�let, der bestod af det st�rste vikingeskib i Asg�rd, i vandet. Men da Hyrrokken blev tilkaldt klarede hun det med en h�nd.rnrnHyrrokken rider p� en ulv og bruger en slange som t�mme.


Sif

sv:SivrnrnI nordisk mytologi er Sif Tors kone. Med Tor har hun b�rnene Modi og Trud.rnrnSif har guldh�r efter at Loke engang klippede hendes rigtige h�r af. Tor blev sur og tvang Loke til at skaffe et guldh�r, smedet af Ivalde-br�drene, to dv�rge. H�ret voksede fast p� Sifs hoved og gror nu som rigtigt h�r.

en: sv:


Yggdrasil

en:Yggdrasil sv:YggdrasilrnrnI nordisk mytologi er Yggdrasil et v�ldigt asketr�. Dets krone, der altid er gr�n, g�r helt op til himlen og dens tre r�dder ender i tre forskellige verdener. Den ene g�r til det underjordiske Hel, hvor dragen Nidhug gnaver i den. Den anden g�r til Mimers br�nd og derfra helt til Jotunheim. Den tredje ender Ved Urds br�nd, ved de tre norner.rnrnI Ygdrasils krone lever fire hjorte, der �der tr�ets blade. I toppen sidder en �rn og p� dens n�b sidder en h�g og skuer ud over verden. Et lille egern, Ratatosk piler op og ned ad stammen og bringer nyt fra r�dderne til toppen.

de:


Ratatosk

nordisk mytologi er Ratatosk et egern, der piler op og ned mellem Yggdrasils top og r�dder for at bringe nyheder.

en:


Prins Joachim

Navn: Joachim Holger Waldemar ChristianrnrnF�dt: 7. juni, 1969rnrnFader: Hans Kongelige H�jhed Prins Henrik af DanmarkrnModer: Hendes Majest�t Dronning Margrethe IIrnrnD�bt: 15. juli, 1969 i �rhus DomkirkernKonfirmeret: 10. juni, 1982 i Fredensborg Slotskirkern rnGift: 18. November 1995 i Frederiksborg Slotskirke med Hendes Kongelige H�jhed Prinsesse Alexandra.rnrnB�rnrn* Hans H�jhed Prins Nikolai William Alexander Frederik, f�dt 28. august 1999. rn* Hans H�jhed Prins Felix Henrik Valdemar Christian, f�dt 22. juli 2002.


Einherjer

Fra nordisk mytologi.rnrnVikingekrigere der er faldet �refuldt i kamp og fundet v�rdige af Valkyrierne til at bo i Valhalla. Einherjerne �ver sig i kamp hver eneste dag p� Idasslatten foran Valhalla. Hvis nogle bliver s�rede heles de igen inden aftenens drikkegilde i Valhallas store sal, s� alle kan more sig og v�re klar til n�ste dags kamp.rnrnVed Ragnarok k�mper Einherjerne mod j�tterne.

kan sgi lige s� godt melde mig til her :-)


Hel

sv:HelrnrnHel har 2 betydninger i nordisk mytologi.rnrn# Hel er Lokes datter, der bestyrer underverdenen af samme navn. Hun er s�ster til Midg�rdsormen og Fenrisulven.rn# Hel er d�dsriget, hvor alle mennesker og guder, der ikke er d�de �refuldt i kamp, ender. Der er m�rkt og koldt og fugtigt og ikke spor rart. Hvis man h�rer navnene p� ting i Hel kan man n�sten forestille sig det:rnrn:Hels Hus hedder "Den Regnv�de", D�ren derind hedder Snubletr�et, Fadet man spiser af hedder Hunger og kniven hedder Sult. N�r man har spist kan man snuppe sig en lur i sengen Sygeleje bag forh�nget Mareridt.


�rv�ngen

�rv�ngen er i nordisk mytologi en af de to heste der tr�kker solen over himlen (de har flere navne).

Oprettet  �rv�ngen


Angerboda

er en j�ttekvinde i nordisk mytologi. Hun har tre b�rn med Loke: Hel, Midg�rdsormen og Fenrisulven.

en:


�rvalde

�rvalde er i nordisk mytologi j�tte og far til Idi, Tjasse og Gang.

oprettet


�rvandel den K�kke

�rvandel den K�kke er i nordisk mytologi j�tte, gift med Groa.

�rvandel den k�kke oprettet


�rboda

�rboda er i nordisk mytologi en j�ttekvinde, der er gift med Gymer og mor til Gerd og Bele.

�rboda oprettet


Ymer

Ymer er i nordisk mytologi urj�tten, der f�dte de f�rste j�tter. Ymer blev dr�bt af Odin, Vile og Ve. Verden blev skabt af hans krop.

Ymer oprettet


Skade

I nordisk mytologi er Skade en j�ttekvinde. Hendes far var Tjasse, som aserne slog ihjel. Skade blev meget vred og tog til Asg�rd for at f� h�vn. rnrnAserne betalte bod ved at lade hende v�lge en mand blandt aserne. Men for at det ikke skulle v�re for let m�tte hun kun se deres f�dder. rnrnSkade valgte ved et uheld Njord (Hun ville have haft Balder) og de er nu gift. men Skade bor i bjergene i Jotunheim, mens Njord, der er havets gud bor ved vandet.

As -> Aser


H�der

Fra nordisk mytologirnrnH�der er Odins s�n. Han er blind og dr�ber Balder ved et uheld (narret af Loke) med en pil af misteltenen.

oprettet


Ygg

Ygg er i nordisk mytologi d�knavn for Odin, og betyder den frygtlige.

Ygg oprettet


Hr�sv�lg

Fra nordisk mytologi.rnrnEn k�mpe j�tte i form af verdens st�rste �rn. Den bor mod nord�st og danner vindene og b�lgerne med sine store vingeslag. Hr�sv�lg har tilnavnet "Ligslugeren".

oprettet


Vile

I nordisk mytologi er Vile en af de f�rste aser. S�n af j�tten Borr og bror til Odin og Ve.

Wikified


Jotunheim

(eller Udg�rd) er i den nordiske mytologi landet hvor j�tterne bor.

eller udg�rd


Freke

Fra nordisk mytologi.rnrnDen ene af Odins to ulve.

oprettet


Gere

oprettet


As

As har flere betydninger.rn# En As i nordisk mytologi er tilh�rer Aserne, den ene af de to gudesl�gter.rn# As er det kemiske tegn for Arsen.rnrn----rnrn:Dette er en side med en tvetydig titel. Det vil sige det er bare en side der linker til andre sider med det rigtige indhold. Hvis du fulgte et link hertil, s� g� venligst tilbage og ret linket til at pege p� den rigtige side.


Asator

sv:TorrnrnAsator, ogs� kaldet Tor er krigsgud af asesl�gten i nordisk mytologi. Han er s�n af Odin og gift med Sif. Med hende har han to b�rn - Trud og Modi. Med en j�ttekvinde har han drengen Magni.rnrnTor har et styrkeb�lte, et par jernhansker og hammeren Mj�lner, som tilsammen g�r ham ufatteligt st�rk og som han bek�mper j�tterne med. rnrnN�r han k�rer over himlen i sin vogn, forsp�ndt de to gedebukke Tandgrisner og Tandgnjosker, og svinger med sin hammer, lyner og tordner det p� jorden og han kaldes derfor ogs� tordengud.rnrnMange smykker fra vikingetiden forestiller hans hammer Mj�lner, da Tor var en af de mest popul�re guder. Mange af de overleverede historier i den nordiske mytologi handler om Tor, f.eks. rnrnTors brudef�rd, hvor han mister sin hammer til en j�tte og m� kl�de sig ud som kvinde for at f� den narret til sig igen.rnrnellerrnrnrejsen til Udg�rdsloke, hvor Tor og hans f�lge dyster med j�tterne.rnrneller fisketuren, hvor Tor fisker Midg�rsormen op af havet og n�sten fanger den, da j�tten Hymer i skr�k sk�rer linen over og ormen forsvinder.rnrnosv...


Ve

I nordisk mytologi er Ve en af de f�rste aser. rnS�n af j�tten Borr. Broder til Odin og Vile.

Wikified


Ydale

Ydale er i nordisk mytologi landet med takstr�er, hvor Ull bor.

oprettet


V�lven

V�lven er i nordisk mytologi en j�ttekvinde, gift med Aurvandil. V�lven er trolddomskyndig og den klogeste sp�kone i den nordiske mytologi. Hun har bl.a. fremsagt "V�lvens sp�dom" om Ragnarok. Nu er hun d�d og ligger begravet i underverdenen udenfor Hel�s porte.

tilfoejet voelvens spaadom og Aurvandil


Angar

Angar er i nordisk mytologi s�n af sagnkongen Geirr�d, overtager Geirr�ds kongerige, n�r han d�r.

oprettet


Alfheim

Alfheim er i nordisk mytologi Frejs bolig i Asg�rd.

oprettet


Alst�rk

Alst�rk er i nordisk mytologi en af de to heste, der tr�kker solen over himlen. Alsvin er den anden.

N -> n


Alsvin

Alsvin er i nordisk mytologi en af de to heste, der tr�kker solen over himlen. Alstr�k er den anden.

oprettet


Alvis

Alvis er i nordisk mytologi en meget klog dv�rg, som blev forstenet under en ordstrid med Tor om viden.

oprettet


Salinitet

Salinitet er et m�l for hvor meget salt der er i vand. Almindeligt havvand har et indhold p� omkring 35 promille salt. Dvs. at i et kilo vand er der 35 gram salt.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

kilde


Saltvand

Saltvand er vand med en salinitet p� 35 promille salt eller mere.

Tak til Malene Thyssen


Slikg�rd

Ved Vadehavet sker landindvindingen bl.a. ved hj�lp af slikg�rde. Store firkantede omr�der p� vaderne indhegnes med risknipper. P� den m�de bliver vandbev�gelsen d�mpet nok til at det meste af det tilf�rte materiale, der kommer ind med h�jvandet kan n� at bundf�ldes. P� denne m�de kan man f� landet til at vokse hurtigere end ved den naturlige bundf�ldning af tilf�rt materiale, som sker ved Vadehavet.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

kilde


Syre

En syre er et molekyle, som meget gerne vil af med en hydrogen ion.rnrnEt eksempel kan v�re saltsyre, som ogs� skrives som HCl.rnSaltsyren vil alts� gerne af med H'et, s� den kan n�jes med Cl.rnDermed bliver saltsyren til en Chlorid ion: Cl-, som er mere neutral.rnrnP� rigtig kemisprog ser reaktionen s�ledes ud:rnrnHCl + H2O --> H3O+ + Cl-rnrnSaltsyren har givet sin H+ (alts� hydrogen ionen) til et vandmolekyle (H2O).rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Terti�rtiden

er den �ldste del af den k�nozoiske tidsalder ca. 58 millioner til ca. 2 millioner �r f�r vor tid. I dyreverdenen dominerede pattedyrene, og der fandtes fugle, sm� krybdyr, hajer og benfisk. Blandt de hvirvell�se dyr fandtes blandt andet snegle, muslinger og pighude. Der voksede planter som k�mpefyr, sumpcypres og l�vtr�er, der svarer til de nulevende. I terti�rtiden var der kraftige vulkanudbrud. Det meste af Danmarks undergrund best�r af aflejringer fra terti�rtiden.rnrn----rn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

en:


Upwelling

er det f�nomen, hvor bundvandet i havet, der er meget rigt p� n�ringsstoffer, bliver tvunget op til overfladen, fordi det m�der en stejl kontinentalsokkel, hvor overfladevandet bliver ledt v�k af vind og str�m. Udtrykket er et l�neord fra engelsk. N�ringsstofferne, der dermed kommer op i de vandlag, hvor der er lys og hvor planktonnet derfor lever, bliver f�degrundlag for et rent boom af dyr. Planktonnet blomstrer op og alle de dyr, der lever af planktonnet str�mmer til. Krill, de mange sm� bitte krebsdyr blomstrer op og hermed bliver hvaler og andre store rovdyr tiltrukket. Upwellingsf�nomenet giver f�degrundlag for en k�mpestor f�dek�de og dermed for rigtigt mange dyrearter. Upwelling sker for eksempel nogle steder ved �stkysten af New Zealand og ved vestkysten af USA.rnrn----rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/

inds�ttelse af <hr>


Teknologi

de:Technologie en:Technology eo:Teknologio es:Tecnolog�a fr:Technologie nl:TechnologiernTeknologi er det omr�de, som anvender videnskab til at l�se problemer med et industrielt eller kommercielt m�l for �je.rnrnOversigt over teknologi omr�der:rnrnrnEnergi- og elproduktionrnrn* Atomkraft


Atomkraft

PowerrnrnAtomkraft er betegnelsen for den energi der skyldes processer i eller mellem atomkernerne, i mods�tning til frigjort kemisk energi, der beror p� bindingsforhold og omlejringer mellem elektronerne.rnrnDer er to grundl�ggende former for Atomkraft: Fission og fusion - eller med danske termer: Spaltning og sammensmeltning.rnrnFission foreg�r ved at tunge atomkerner spaltes til lettere. Typisk anvendes uran. N�r en uran-kerne rammes af en neutron initieres fissionen, og resultatet er 2 mindre atomkerner + plus diverse partikler.rnMassen af partiklerne tilsammen er mindre end den oprindelige kerne. Masseforskellen udg�r den frigivne energi og kan findes med Einsteins ber�mte formel:rnrn: rnrnHvilket vil sige Energien E er lig den manglende masse m gange lysets hastighed c i anden.rnAt f� en fissionsproces til at levere energi har v�ret muligt siden 2. verdenskrig, og det er samme proces, der sker i en konventionel atombombe.rnrnMasseforskellen er ogs� finten med den anden metode; fusion. Der er det lette atomkerner, som g�r sammen til tungere, og derved skaber termisk energi. Det kunne f.eks. v�re brintatomer, som smelter sammen til helium.rnrnDer findes i dag ikke nogen fungerende fusionsreaktor, men der forskes og eksperimenteres med det via forskellige metoder: P� JET-anl�gget i England er en lang r�kke lande g�et sammen om at skabe fusion i en torus-reaktor, hvor massen fastholdes i et magnetfelt. Massen varmes op til nogle millioner grader, og fusionsprocessen kan derfor foreg�.rnI USA pr�ver man at fokusere en masse laserstr�ler p� nogle sm� dr�ber, og derved skabe tryk og temperatur nok til at starte en fusionsproces.rnEndelig er der myon-katalyseret fusion, hvor fusionsprocessen sker fordi elektroner erstattes af myoner, og da myoner er tungere end elektroner, s� vil myonens bane blive mindre end elektronens, og derved kan atomkernerne komme s� t�t p� hinanden, at en fusion foreg�r.rnrnFusionsprocesser er grundlaget for alt liv p� Jorden, da det er fusion, som foreg�r i Solen: Her smelter brint sammen til helium. N�r alt brint er opbrugt om ca. 4 mio. �r, s� vil Solen begynde at sammensmelte helium til kul, og Solen svulmer op til en r�d k�mpe og sluger Jorden og de andre indre planeter.rnrnFusion anvendes i brintbomber, hvor en konventionel atombombe bruges til at skabe temperaturer og tryk nok til en fusionsproces kan foreg�.


Vadehavet

smelter over Danmark - Vadehavets dannelse.rnrnI Weichselistiden for 60 - 12 tusind �r siden l� isen tungt over Danmark, undtagen over det sydvestlige Jylland. Weichselistiden var den sidste af mange istider.rnrnDa isen efterh�nden smeltede over resten af Danmark l�b store smeltevandsfloder mod vest, ud over Vest - og S�nderjylland. T�t ved isranden var str�mmen i floderne meget st�rk, s� selv store sten blev revet med af str�mmen. Jo l�ngere v�k fra isranden floderne l�b, jo mere forgrenede de sig, og jo svagere blev str�mmen. De tungeste sten blev f�rst aflejret. Senere faldt grus, sand og mudder til bunds.rnrnAlt smeltevandsmaterialet dannede efterh�nden nye lavtliggende omr�der i den del af Danmark, som nu er Sydvestjylland og Vadehavet.rnrnTidevandetrnrnHele Vadehavsomr�det er st�rkt p�virket af tidevandet, der igen er p�virket af m�nens tiltr�kningskraft. Tiltr�kningskraften giver tidevandet en regelm�ssig periode p� 6 1/4 time mellem h�jvande og lavvande. Vejret indvirker ogs� p� tidevandet. Vind fra vest presser vand ind mod Vadehavskysten og forst�rker h�jvandets effekt med op til 4 meter ved orkan.rnrnAlmindeligvis er forskellen p� h�jvande og lavvande ved Ho Bugt ca. 1 1/2 meter. rnrnMarskdannelsenrnrnTidevandet f�rer sand og organisk materiale med sig ind til de lavlandede omr�der, vaderne, som oversv�mmes af og til. P� de omr�der, hvor planter har kunnet sl� rod, st�r vandet s� stille, at materialer, der bliver f�rt med vandet, kan synke til bunds.rnrnJo flere planter, der vokser i et omr�de, jo mere materiale bliver bundf�ldet, og dermed vokser landet, og der dannes marsk. Ved R�m� vokser landet med op til en decimeter om �ret, s� det er store m�ngder af sand og organisk materiale, der kan f�res med tidevandet.rnrnNogle steder graves gr�fter i kanten af specielle slikg�rde, der er hegnet ind med risknipper, s� vandet nemmere l�ber af vaden, og slik kan bundf�ldes. Landet vokser dermed hurtigere. Denne teknik kaldes gr�bling og man kan nogle steder tydeligt se, at det nydannede land er ruflet som et vaskebr�dt, eftersom de gamle gr�fter, ikke vokser s� hurtigt som de omgivende "marker".rnrnN�r marsken er s� h�j, at den ikke l�ngere oversv�mmes, vokser den ikke mere. Hvis man laver et spadestik i marskjorden, kan man tydeligt se, hvor sandbunden n�r til, og hvor meget tilf�rt materiale, der er lagt ovenp� gennem �rene. Det tilf�rte materiale, kl�gen, er nemlig helt m�rk, i mods�tning til den lyse sandbund. rnrnPlanternernrnPlanterne, der indvandrer p� vaderne er helt specielt tilpassede det ekstreme milj�. De skal ikke alene kunne t�le skiftevis at v�re vandd�kkede og t�rlagte. De skal ogs� kunne t�le skiftende saliniteter.rnrnHavvandet ved Vadehavet har et saltindhold p� mellem 25 og 35 promille, men p� omr�der, der ikke konstant er oversv�mmede, vil noget af vandet fordampe og efterlade saltet i jorden. Derved bliver saliniteten meget h�jere. P� omr�der, der sj�ldent oversv�mmes vil det meste salt blive skyllet v�k med regnvandet, s� her vil saliniteten v�re lavere end i havvandet.rnrnDet er derfor kun f� tilpassede arter, der kan t�le at leve i s�dan et milj�. L�ngere oppe i marsken bliver milj�et mere konstant, og her kan andre planter begynde at indvandre og fortr�nge de ekstremt saltt�lende arter.rnrnDet kan derfor tydeligt ses i marsken, at forskellige plantesamfund efterh�nden afl�ser hinanden p� str�kningen fra den vandd�kkede flade og ind mod land.rnrnNogle planter har s�rlig betydning for indvinding af havbund og kystsikring. Kveller, spartina og annelgr�s vokser ud p� vaderne i slikg�rdene. De specielle planter, der bruges til landvinding kan t�le saltvandet og de holder p� det slik, der skylles ind ved h�jvande, s� slikg�rdene efterh�nden bliver t�rlagt. rnrnDyrenernrnLigesom hos planterne er det kun f� dyrearter, der kan t�le skiftevis at v�re vandd�kket og t�rlagt. Dyrene i Vadehavet er derfor n�dt til at v�re godt tilpassede milj�et, eller ogs� m� de n�jes med at opholde sig p� vaderne, n�r der er vand nok ved h�jvande, eller n�r vaderne er t�rlagte ved lavvande.rnrnBortset fra det lidt besv�rlige milj� er Vadehavet et supergodt spisekammer. Det lave vand giver optimale betingelser for, at alger kan leve der, da der er masser af lys og n�ring. Specielt kiselalger lever her i stort tal. Andre dyr lever af kiselalgerne, f.eks. andet plankton, filtratorer og mudder�dere.rnrnSm� rovdyr, f.eks. s�stjerner, lever af alge�derne og st�rre rovdyr, f.eks. fugle, lever igen af de mindre rovdyr.rnrnTilsammen udg�r Vadehavets dyr og planter en stor og kompliceret f�dek�de. Vadehavet er derfor et af verdens 10 vigtigste v�domr�der. Det har status som vildt- og naturreservat. rnrnDe forskellige fuglearter i Vadehavet har delt spisekammeret op i sm� nicher, s� der ikke er to arter, der pr�cist lever af det samme. Derfor har hver art et specielt n�b, der netop er tilpasset til at fange de dyr, som denne art lever af.rnrnKlyden f.eks. har et meget specielt opadb�jet n�b, som er perfekt tilpasset til at skumme vandoverfladen og vadeoverfladen for sm�dyr.rnrnStrandskaden har et meget kraftigt n�b, der er s� st�rkt, at den kan tvinge en bl�muslings to skaller fra hinanden. Det er noget af en bedrift - pr�v selv om du kan f� en bl�musling til at �bne skallerne bare en lille smule en dag, du er ved stranden (Men husk at passe p� muslingen, s� den ikke kommer til skade!)rnrnGravanden har et rigtigt snadren�b. Den lever af de sm�dyr, f.eks. dyndsneglen og slikkrebsen, der lever i de �verste lag i vadefladen, og den spiser ogs� af de saltt�lende planters fr�.rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrnHjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/


Amsvartner

Amsvartner er i nordisk mytologi s�en hvor Lynge ligger og hvor Fenrisulven st�r bundet.

oprettet


Samoa

(Vestlig Samoa indtil 1997) er et land af �er i det sydlige stillehav. Samoa ligger cirka midt p� ruten fra Hawaii til New Zealand.rnrnrn Independent State of SamoarnrnrnBillede:Samoa_flag_medium.pngrnBillede:Samoa_Coat.jpgrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: UkendtrnOfficielt sprog Samoansk, EngelskrnHovedstad ApiarnStatsoverhovedKong Malietoa Tanumafili IIrnRegeringslederTuilaepa Sailele MalielegaoirnAreal - Total - heraf vandAreal 168 2.944 km� 10 km� rnBefolkning rn - Total (2002est) rn - Pr. km� St�rrelse 173rn 178.631 rn 60,68/km� rnUafh�ngighed1962rnValuta TalarnTidszone UkendtrnNationalmelodi UkendtrnInternetdom�ne.wsrnInternational tlfkode685rnrnrn== Historie ==rnUddybende artikel: Samoas historiernrn�erne blev beboet omkring �r 1000 f�r Kristus, og opdaget af europ�iske opdagelsesrejsende i det 18. �rhundrede. International rivalisering i den sidste del af det 19. �rhundrede blev afsluttet med en traktat i 1899 hvor Tyskland og USA delte Samoa�erne.rnrnSamoa blev uafh�ngig den 1. januar 1962 og blev hermed den f�rste polynesiske nation, som opn�ede uafh�ngighed i det 20. �rhundrede.


Corioliskraften

Corioliskraften er opkaldt efter den franske matematiker Gustave Gaspard Coriolis, 1792-1843.rnrnCorioliskraften fremkommer ved jordens rotation.rnrnN�r jorden drejer bev�ger et punkt ved �kvator sig meget hurtigere end et punkt ved en af polerne. Denne bev�gelse skaber helt bestemte m�nstre p� jorden. F.eks. p�virkes vindene og havstr�mmene. rnrnP� den nordlige halvkugle bl�ser vindene temmeligt forenklet fra nord mod syd�st og havstr�mmene roterer med uret.rnrnMen p� den sydlige halvkugle g�r vindene fra syd mod nord�st og havstr�mmene roterer mod uret.rnrnBillede:coreoliskraften.jpgrnrnP� denne m�de er Corioliskraften med til at p�virke forskellige biologiske f�nomener p� jorden, som f.eks. upwelling.

coreoliskraften -> Corioliskraften


New Zealand

ZealandrnrnNew Zealand er lidt st�rre end England. Landet best�r af to store �er, kaldet Nord�en og Syd�en. Fra nordspidsen af Nord�en til sydspidsen af Syd�en er der 1600 km. Landet ligger mellem 30 og 50 grader sydlig bredde, dvs. det ligger ret langt mod Sydpolen. Danmark ligger omkring 56 grader nordlig bredde, som er endnu t�ttere p� den nordlige pol. New Zealand og Danmark ligger n�sten pr�cis p� hver sin side af kloden. Hvis man s�tter sin finger ved Danmark p� en globus, og en anden finger ved New Zealand, kan man holde globussen.rnrnrnDominion of New ZealandrnrnrnBillede:New_zealand_flag_medium.pngrnBillede:New_zealand_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: IngenrnOfficielt sprog Engelsk, MaorirnHovedstad WellingtonrnDronningElizabeth IIrnGuvern�rSilvia CartwrightrnRegeringslederHelen ClarkrnAreal - Total - heraf vandAreal 73 268.680 km2 minimalt rnBefolkning rn - Total (2000) rn - Pr. km2 St�rrelse 120rn 3.864.129 rn 14,4/km2 rnUafh�ngighedDato fra UK 26. september 1907rnValuta New Zealand dollarrnTidszone UTC +12rnNationalmelodi God Defend New ZealandrnGod Save The QueenrnInternetdom�ne.NZrnInternational tlfkode64rnrnrnrnrn== �rstiderne ==rnrnNew Zealand ligger p� den sydlige halvkugle af Jorden, i mods�tning til Danmark, der ligger p� den nordlige halvkugle. Det giver nogle lidt m�rkelige effekter. F.eks har de p� New Zealand vinter, n�r vi har sommer, og omvendt. Som du kan se p� billedet herunder skyldes det at Jorden h�lder lidt i forhold til Solen. N�r Jorden sv�ver rundt om Solen g�r der et helt �r f�r den har n�et hele vejen rundt. Det ene halv�r er Nordpolen t�ttest p� Solen, den nordlige halvkugle f�r mest varme, og derfor er der for�r og sommer der. Det n�ste halv�r er Sydpolen t�ttest p� Solen, og s� er det den sydlige halvkugles tur til at have for�r og sommer.rnrn== New Zealands dannelse ==rnrnNew Zealand er dannet ved, at to kontinentalplader st�der sammen lige p� det sted. N�r to plader st�der sammen, sker der mange voldsomme ting, vulkaner og bjerge dannes, og voldsomme jordsk�lv sker. P� New Zealand er der dannet en masse vulkaner. De har ligget der i mange millioner af �r og udspyet lava og aske, som til sidst har ligget i s� mange lag, at de to �er dukkede op af havet. Specielt p� Nord�en findes stadigv�k rigtigt mange vulkaner.rnrn== Vulkaner p� Nord�en ==rnrnI landets st�rste by, Auckland, findes der over 50 udslukte vulkaner, som byen bare er bygget ovenp�. Midt p� Nord�en findes mange steder, hvor undergrunden stadigv�k er aktiv. Her damper det op af jorden, der lugter af svovl og andre grundstoffer, og vandet koger i s�erne. Her findes ogs� en af de aktive vulkaner, Mount Ruapehu. Den var sidst i udbrud 1995. Der er hele tiden sm� jordsk�lv rundt om Mount Ruapehu, og man holder godt �je med den, s� ingen kommer til skade, hvis den skulle komme i udbrud igen. Et vulkanudbrud kan v�re meget voldsomt, i 1886 skete der et vulkanudbrud i dette omr�de. Der blev et stort stykke af jorden spr�ngt v�k, s� et k�mpe krater st�r tilbage, og asken fra udbruddet d�kkede jorden og lagde sig i flere meters h�jde.rnrnP� grund af vulkanernes udbrud har meget af sandet p� strandene i New Zealand en helt speciel bl�sort farve. Det er ikke fordi det er beskidt; sandet best�r bare af et andet stof end herhjemme i Danmark. N�r sandet er sort betyder det at det opfanger varmen meget effektivt. Det er derfor en god ide at have sandaler p� ved stranden, ellers kan man br�nde f�dderne.rnrnDyrelivet p� New Zealand har l�rt at leve med vulkanerne. Nogle dyr udnytter faktisk den termiske aktivitet, som f.eks. svaler, st�re og andre fugle, de kan finde p� at l�gge �g i reder, som er lavet i skr�nten ned til en sydende og boblende og dampende s�. Det giver dem en stor fordel, for det dampende vand udruger �ggene for fuglene, s� de ikke beh�ver selv at ruge. Fuglene kan i stedet bruge energi p� at fange f�de og lade op til familiefor�gelsen. Fuglene har endda fundet ud af at regulere redernes h�jde over s�en, s� �ggene hverken f�r for meget eller for lidt varme.rnrnNewzeal�nderne selv udnytter ogs� det varme vand i undergrunden, som kommer af den vulkanske aktivitet. Flere steder er bygget kraftv�rker, som drives af dampen fra undergrunden. Ved de store floder p� Nord�en er bygget kraftv�rker, der udnytter flodens st�rke str�m til at drive turbiner og producere str�m. P� den m�de produceres meget af str�mmen i New Zealand faktisk ved hj�lp af vedvarende energi.rnrn== Bjergk�den p� Syd�en ==rnrnP� Syd�en er jorden mast sammen af de to kontinentalplader. Der er dannet en h�j bjergk�de, helt ude p� vestsiden af �en. Her findes bl.a. Mount Cook, et af de h�jeste bjerge i verden (3755 meter h�jt). P� Syd�en er der ikke rigtigt thermisk aktivitet mere, som der er p� Nord�en. Men her kan godt af og til v�re sm� jordsk�lv.rnrn== Kystklima ==rnrnDet at Danmark og New Zealand ligger p� n�sten samme breddegrad betyder, at New Zealand og Danmark ligger i den samme klimazone, bare p� hver sin side af Jorden. Men New Zealand har et problem. Det ligger t�t p� Antarktis, hvor hullet i ozonlaget er allerst�rst. Ozonlaget er derfor meget tyndt omkring New Zealand, og om sommeren skal man passe meget godt p� for ikke at blive voldsomt forbr�ndt. N�r det er rigtigt solskin bliver der udsendt en "burn time" hver dag i nyhederne, der viser hvor l�nge man m� opholde sig i solen uden solcreme. N�r det er rigtig slemt, er "burn time" kun p� omkring 12-13 minutter! rnrnNew Zealand har kystklima ligesom Danmark. Der bliver derfor ikke frygteligt varmt om sommeren og der bliver ikke s� koldt om vinteren, som p� de store landomr�der, der har fastlandsklima.rnrn== Med Antarktis som nabo - kulde ==rnrnNew Zealand ligger t�t p� Antarktis. Men selv om dele af landet faktisk er t�ttere p� �kvator end Danmark er, s� er det koldt i New Zealand om vinteren. Specielt, n�r vinden kommer fra syd og bringer den kolde luft fra Antarktis med sig. P� Syd�en kan der derfor godt v�re snestorm om vinteren. P� Nord�en er det sj�ldent det sner. Her kommer temperaturen meget sj�ldent under nul, undtagen oppe i h�jlandet ved vulkanerne. Der er det en anden sag, det omr�de bliver benyttet som skisportsomr�de om vinteren. Den gennemg�ende hovedvej p� Nord�en som forbinder den sydlige del og den nordlige del af �en er tit lukket om vinteren, for den g�r gennem dette h�jtliggende omr�de og bliver af og til helt lukket p� grund af sneen. rnrn== Med Australien og det Tasmanske hav som nabo - regn ==rnrnDen mest almindelige vindretning i New Zealand er vind fra vest, ligesom i Danmark. Luften i vestenvind kommer fra Tasmanien, den lille �, der ligger lige syd for Australien. Ved Tasmanien bliver vinden varmet op, og p� turen over det Tasmanske Hav til New Zealand, f�r den samlet en masse fugt op. Vinden fra vest, der rammer New Zealand, er alts� varm og ret fugtig.rnrnN�r vinden rammer bjergk�den p� vestkysten af Syd�en, bliver luften presset i vejret og dermed bliver den afk�let. N�r det sker, begynder det at regne - meget! P� vestkysten af Syd�en falder der n�sten 8 meter regn om �ret. Ogs� i resten af New Zealand regner det meget, fordi vinden fra vest er s� fugtig. Det giver et meget frodigt land, hvor der vokser noget overalt. Specielt mosser og laver kan vokse de utroligste steder. Hegnsp�le og tr�ernes grene er nogle steder helt hyllet ind i forskellige planter.rnrnDen megen nedb�r giver ogs� rigeligt af ferskvand til New Zealands mange floder. Den l�ngste flod l�ber p� Nord�en, og hedder Waikato River. Men den flotteste er den, der l�ber lodret ned af de stejle bjergv�gge i Fjordland, n�r det regner. De mest imponerende vandfald findes helt sikkert her, men de er her kun, n�r det regner. Det g�r det til geng�ld n�sten hver dag. I de fleste vandl�b er der meget str�m, for det meget kuperede landskab g�r at der tit er meget stejle flader. Der er derfor ogs� mange vandfald generelt i hele New Zealand. rnrnSelvom det regner meget i New Zealand har de ikke ret meget grundvand. Det skyldes at det meste regnvand meget hurtigt l�ber af igen og ender ude i havet med de store floder. Den h�rde klippegrund er umulig at tr�nge igennem for vandet. Derfor l�ber det meste vand af s� hurtigt. I New Zealand har de store s�er, hvor de oplagrer ferskvand. Om sommeren, kan der nemlig godt blive problemer med vandforsyningen, hvis det er for varmt og det ikke regner nok.rnrn== Havstr�mmene - varme ==rnrnHavet omkring New Zealand er lidt varmere end havet omkring Danmark. Ved Syd�en kan det blive ned til 6 grader koldt om vinteren, men p� Nord�en bliver det aldrig s� koldt. I Danmark har vi jo nogle vintre, hvor havet i b�lterne fryser til! Vandet er varmere ved Nord�en, fordi en varm str�m l�ber ned langs med kysten p� Nord�ens �stside. Str�mmen kommer fra troperne og er endnu ikke k�let helt ned, n�r den n�r frem til New Zealand. Nogle gange f�rer str�mmen tropiske fiskearter med, som normalt ikke findes i New Zealand. rnrn== Mangrove ==rnrnDen varmere Nord�, har et specielt tr�k. Ved lavvandede sandede saltvandsomr�der, findes rigtig mangrove, som ellers kun findes i troperne. Det er kun en enkelt slags mangroveplante, der lever her. Man mener, den er drevet hertil fra Australien, hvor den normalt lever. Mangroven breder sig i bugte og vige p� Nord�en. Helt oppe ved nordspidsen bliver planterne s� h�je, at de faktisk danner en skov med store tr�er ude i vandet. Men jo l�ngere sydp� man g�r, jo lavere bliver mangrovetr�erne, og ved Auckland findes faktisk kun skove af buske. New Zealand ligger p� den absolut yderste gr�nse, for hvor koldt en mangroveskov kan t�le at have det. Derfor findes den rigtige mangroveskov kun i det aller - nordligste New Zealand. rnrn== Klart vand ==rnrnDet varme vand omkring New Zealand er meget klart sammenlignet med Danmarks havvand. Det kan bl.a. skyldes at New Zealand ikke har s� stor en udvaskning af n�ringsstoffer fra landjorden. Derfor findes der ikke s� mange alger i vandet og sigtbarheden er derfor rigtig god. Specielt omkring Nord�en, hvor den specielle str�m fra troperne passerer, kan sigtbarheden i vandet v�re helt utrolig. N�r vandet er s� klart, kan fisk og andre havlevende dyr kommunikere med hinanden via farver. Derfor findes der i New Zealand rigtigt mange fisk med flotte farver - f.eks. "blue cod" ( bl� torsk ) og "blue maomao". Snorkle- og dykkerture i New Zealand giver us�dvanlige oplevelser.rnrnEn helt speciel fisk, som "the cleaner fish" (rensefisken) signalerer til de andre fisk, at den har en rensestation. Det g�r den ved at have en lang tydelig sort stribe p� hvid baggrund ned ad siderne. Den g�r faktisk reklame for sig selv. Hvis en anden fisk kommer forbi rensestationen, fjerner rensefisken parasitter p� den fremmede fisk. Rensefisken f�r mad, og den fremmede fisk f�r det bedre uden parasitten. Men systemet fungerer kun, hvis den fremmede fisk kan kende rensefisken - derfor de kraftige farver. rnrn== Upwelling - en f�dekilde! ==rnrnVed Syd�ens �stkyst sker der et specielt f�nomen. Fra kysten og ud i havet bliver det meget hurtigt dybt. Kun f� kilometer ude er vandet ned til 1000 meter dybt! Havstr�mmene nede p� bunden bliver presset op til overfladen, n�r de m�der den "v�g", der dermed n�rmest findes under havet. Med bundvandet bliver en masse n�ringsstoffer f�rt med op til overfladen.rnrnOppe i overfladen kaster algerne sig over n�ringsstofferne og blomstrer op. Krill og andre sm�dyr kaster sig over algerne, og de bliver selv f�de for en masse andre havdyr, f.eks. hvaler, s�ler, pingviner, m�ger o.s.v.rnrnHele det f�nomen, hvor bundvandet, med mange n�ringsstoffer, tvinges op til overfladen, fordi det m�der en stejl kontinentalsokkel, kaldes med et engelsk ord for upwelling. Det giver f�degrundlag for rigtigt mange dyrearter.rnrn== Landskabet ==rnrnVulkanudbrud er meget voldsomme og kan for�rsage store �del�ggelser. Men de bringer samtidig meget n�ring til jorden, fordi mange forskellige grundstoffer bliver slynget ud med asken. Derfor er jorden omkring Nord�ens vulkaner frugtbar. Men et problem, der g�r, at det er sv�rt at udnytte jorden, er de mange stejle bakker.rnrnN�r det regner, sker der jordskred, s� jorden simpelthen skrider ned ad bakkerne og samler sig i dalene. Jordlaget er mange steder ikke ret tykt og nedenunder findes klippe. Derfor er det meste jord p� New Zealand plantet til med gr�s, der bliver brugt til gr�sning til f�rene. Kun p� de flade omr�der, som omr�det �st for Mount Ruapehu, bliver jorden dyrket med korn - gr�nsager, kiwifrugter, appelsin - og citrontr�er, vinstokke m.m.rnrn== Skoven der blev v�k ==rnrnF�r europ�erne kom til New Zealand i 1769, var landet d�kket af skov. Tr�erne holdt p� jorden og forhindrede de mange jordskred. Skoven var meget frodig, p� grund af den n�ringsrige jord og det ret fugtige klima. P� Syd�en ved Fjordland helt nede p� syd-vestkysten regner det s� meget, at der faktisk findes rigtig regnskov, tempereret regnskov.rnrnOgs� p� Nord�en findes regnskov. I nogle af de st�rste reservater helt oppe nordp� kan man se en lille del af den urgamle regnskov, som engang d�kkede hele New Zealand. Disse skove ligner slet ikke en dansk skov. Tr�er af alle mulige familier st�r t�t uden noget m�nster og hvert tr� er d�kket fuldst�ndigt af alle mulige andre gr�nne planter. I New Zealand findes utroligt mange mosser og laver, og de fleste af dem kan vokse p� andre planter. P� et enkelt tr� i s�dan en urskov kan vokse op til 60 andre plantearter. I en meget varieret dansk skov, med mange forskellige arter kan man hvis man er heldig og god til at bestemme planter finde 60 arter i alt i hele skoven!rnrnEfter europ�erne kom til landet er det meste skov desv�rre f�ldet og solgt som t�mmer. Kun i de sm� reservater, hvor skoven er fredet, st�r de mange ber�mte tr�arter stadigv�k og knejser. Et af de mest ber�mte tr�er er Kauri-tr�et. Det bliver helt utroligt stort. Nogle af de st�rste der er tilbage er s� h�je, at der er 30 meter op til de f�rste grene. New Zealand er ogs� kendt for sine mange bregner. Nogle skove best�r n�sten ikke af andet. De store bregner bliver lige s� store som rigtige tr�er.rnrnN�r skoven er v�k er der ikke noget til at holde p� jorden, og jordskredene er derfor blevet v�rre i takt med, at skoven er forsvundet. Mange dyrearter er udryddet fordi deres levested i skoven er forsvundet. Og mange dyrearter, f.eks. den ber�mte kiwifugl, er t�t p� at forsvinde af samme grund.rnrn== De fremmede ==rnrnNew Zealand har ligget isoleret fra alt andet land i mange millioner �r. Det land, der ligger t�ttest p� er Australien, der ligger 2250 kilometer v�k. Dyrelivet i New Zealand har derfor udviklet sig n�sten uafh�ngigt af alle andre steder, og har p� den m�de specielt tilpasset sig livet p� New Zealand.rnrnI New Zealand fandtes der oprindelig ingen pattedyr, ud over dem, som selv kunne flyve dertil. Det er kun nogle f� flagermusarter, s� New Zealand var engang frit for st�rre rovdyr, som f.eks. hunde og katte. Derfor er dyrelivet meget specielt her. Nogle af de andre slags dyr udfylder de funktioner, som pattedyr ellers plejer at have. Nogle fugle, som kiwifuglen og takahe, lever n�sten ligesom gnaverne i huller i jorden, den lever samtidig af den samme f�de, som f.eks. et pindsvin ville leve af herhjemme. Regnorme og sm�insekter, der gemmer sig i skovbunden er p� dens menu. Fuglene beh�vede ikke at kunne flyve, n�r der ingen rovdyr var, og mange mistede derfor den evne. De lever i stedet nu p� skovbunden. Mange andre dyrearter udviklede sig p� lignende m�der, fordi de ikke beh�vede at beskytte sig mod rovdyr.rnrnDa Maori-folket, der opfatter sig selv som det oprindelige newzealandske folk, kom til New Zealand for omkring 1000 �r siden, begyndte de at jage dyrene. Den ber�mte k�mpefugl moa'en udd�de hurtigt, som mange andre dyr. Men den virkelige katastrofe skete, da Kaptajn Cook opdagede New Zealand og bragte europ�erne dertil. De medbragte deres kendte husdyr - hunde, katte, kv�g og geder, og rotterne fulgte med som blinde passagerer. Pludselig var der masser af pattedyr i New Zealand. Og ikke nok med det. Europ�erne savnede deres hjemegne og indf�rte vilde dyr fra Europa, som fik dem til at f�le sig hjemme. Derfor findes dyr som solsorten, bogfinken, musvitten, pindsvinet, sommerfuglen admiral og en lang lang r�kke andre europ�iske dyr nu i New Zealand. Kun en enkelt dagsommerfugleart har f.eks. selv fundet vej til New Zealand. Monarken kan flyve utroligt langt, og den findes derfor naturligt her.rnrnDe indf�rte dyr trives i det frugtbare New Zealand. De plante�dende dyr fortr�nger og udkonkurrerer de indf�dte plante�dende dyr. De indf�rte rovdyr finder let f�de, for de indf�dte dyr er slet ikke tilpasset til at skjule sig eller forsvare sig imod dem. Selv et ellers harml�st dyr som den australske brushtail possum, som blev indf�rt til pelsfarme, men hurtigt slap ud, er et stort problem. Den spiser ellers kun blade, men tr�erne i New Zealand er ikke tilpasset til, at et dyr spiser deres blade, s� de d�r af det.rnrnI New Zealand bliver der nu brugt mange millioner hvert �r p� at udrydde de milj�fremmede dyr. Der bliver sat f�lder ud, lagt gift og hegnet ind i stor stil. Men det er ogs� tiltr�ngt, hvis newzeal�nderne vil redde f.eks. deres nationalsymbol kiwifuglen og deres oprindelige natur. rnrn== Kilder/Henvisninger ==rnrn* Hjemmesiden: http://www.naturligvis.u-net.dk/rn* Tabel fra engelsk wiki

KRILL LINK


�lde

I nordisk mytologi er �lde alderdom personificeret ved en gammel kroget kone, som er Udg�rdslokes mor.rnDe f�rreste kan danse med hende i l�ngere tid, f�r de g�r i kn�. Kun Tor der dansede med hende under en duel med Udg�rdsloke, holdt sig oprejst i l�ngere tid.rnrnKun i kraft af Iduns fortryllede �bler, der giver ungdom, kan aserne modst� �ldes kraft.

Wikified


Gleipner

Gleipner er i den nordiske mytologi den tynde tr�d, smedet af dv�rge p� asernes bud, som Fenrisulven er bundet med. Tr�den er smedet af fiskenes �nde, fuglenes spyt, bj�rnes sener og bjerges r�dder, kattepoters larm og kvindes sk�g. Selvom den ser lille og skr�belig ud kan selv ikke Fenrisulven slide den i stykker og den m� derfor blive st�ende bundet i en hule i Jotunheim lige indtil Ragnarok.

As -> Aser