Digital Radio Mondiale

Digital Radio Mondiale (DRM) er en verdens standard til at sende en digital radio kanal via lang-, mellem- og kortb�lge b�ndene (150 kHz - 30 MHz). Disse b�nd kan nu formidle digital radio i n�sten FM kvalitet.rnrnDRM er beskrevet i IEC's standard: IEC 62272-1 Ed. 1: Digital Radio Mondiale (DRM) - Part 1: System Specification.rnrnLigesom FM har RDS, har DRM ogs� mulighed for data og tekst information. DRM kan ogs� formidle stereo.rnrn==Forslag==rnData og tekst informationen burde kunne anvendes til at sende sendeplaner og sendefrekvenser, evt. med henblik p�, at modtageren intelligent afs�ger en stations mulige kanaler og v�lger den bedste kanal. Da signalet er digitalt burde det v�re simpelt at evaluere kanalens signal kvalitet.rnrnInformationen kunne ogs� benyttes til automatisk at t�nde radioen eller skifte station n�r en prim�rt �nsket kanal starter sending.rnrnSe ogs� Digital Audio Broadcast, radio.rnrn==DRM generelt (eksterne adresser)==rn*A Listeners' Guide to Digital AM (DRM)rn*DRM: Test Transmissions & Latest News Citat: "...It states that DRM is an ITU-R Recommendation for all the broadcasting bands spanning 150 kHz to 30 MHz...."rn*hard-core-dx: DRMrn*DRM - Digital Radio Mondiale - Digital AM radio below 30MHzrn*DRM Product Purchases - Important Notesrn*Digital Radio Mondiale (DRM)rn*Kortb�lge stationsdatabase kan downloades efter registrering (tager nogle dage): The World Top Shortwave Broadcasting Database Citat: "...This ILGRadio Database is now in use by more than 23 000 listeners, living in 139 countries all over the world !!!..."rn*DIGITAL radio mondiale (DRM). A Worldwide initiative to bring AM radio into the digital era Citat: "...531 KHz from Multimedia anstalt Sachsen Anhalt, Burg near Magdeburg (stereo)..."rnrn==DRM radio teknik (eksterne adresser)==rn*Welcome to the DRM� Software Radio websitern*DRM Receiver Modificationsrn*"Fuglerede" DRM modtagerrnrn==DRM radio teknik digital afkodning (eksterne adresser)==rn*Open-Source Software Implementation of a DRM-Receiver. Under the GNU General Public License (GPL)rnrnrn*Dream is a software implementation of a Digital Radio Mondiale (DRM) receiverrnrn==DRM's COFDM (eksterne adresser)==rn*Explaining some of the magic of COFDM, J H Stott (BBC) Citat: "...COFDM is particularly well matched to these applications, since it is very tolerant of the effects of multipath..."rn*Coded Orthogonal Frequency Division Multiplexing (COFDM)rn*All About OFDM from SSS Online and Pegasus Technologiesrn*OFDM, VOFDM, COFDM, Orthogonal Frequency Division Multiplexing: tutorialsrn*OFDM, VOFDM, COFDM, Orthogonal Frequency Division Multiplexing: resourcesrn*COFDM/8-VSB Controversy Archive & Linksrnrn==Vejviser==rn*Google: Digital Broadcasting


Et radio kommunikations standardiseringsorgan.rnrn==Eksterne adresser==rn*International Telecommunication Union, ITU Radiocommunication Sector


Hermann K�hl

Koehl sv:Hermann K�hl de:Hermann K�hlrnrnHermann K�hl, tysk pilot, f�dt 15. April 1888 i Neu-Ulm, Bayern, Tyskland og d�d 1937 i M�nchen.rnrnK�hl var pilot under den f�rste flyvning over Nordatlanten i �st-vestlig retning, som blev foretaget den 12. april 1928.

f�dd -> f�dt


Gendarm

Gendarm var betegnelsen for en elitesoldat i 1400-tallet som var livvagt for den franske konge.

Oprettet


Sveriges geografi

Sverige gr�nser i vest til �resund, Kattegat, Skagerrak og Norge samt i �st og syd til Finland og �sters�en.rnrnSveriges 10 st�rste s�er i faldende st�rrelse: V�nern, V�ttern, M�laren, Hj�lmaren, Storsj�n, Siljan, Tornetr�sk, Hornavan, Uddjaure og Bolmen.rnrnSveriges 9 st�rste �er i faldende st�rrelse: Gotland, �land, Orust, Hisingen, V�rmd�n, Tj�rn, V�dd� og Bj�rk�, F�r� og Gr�s�.rnrnSveriges 10 l�ngste floder: Klarelven, Torne elv, Dalelven, Ume elv, �ngermanelven, Lule elv, Vindelelven, Kalix elv, Ljusnan og Indalselven.rnrnHovedstad: Stockholm, 1.060.000 indb. (1996).rnrnAndre vigtige byer: G�teborg, 449.189 indb.; Malm�, 245.699 indb.; Uppsala, 183.472 indb. (1996).

hovedstad + vigtigste byer


Taunus

Taunus er et europ�isk bjergomr�de, hvor den ber�mte klippe Lorelei er beliggende.

Oprettet


Azofarvestof

Azofarvestoffer anvendes i slik og sodavand.rnrnI EU er 11 azofarvestoffer tilladte:rn*Tartrazin E102rn*Sunset Yellow FCF E110rn*Azorubin E122rn*Amaranth E123rn*Ponceau 4R E124rn*Red 2G E128rn*Allura Red AC E129rn*Black PN E151rn*Brown FK E154rn*Brown HT E155rn*Rubinpigment E180rnrnDe er alle mist�nkte for at v�re �rsag til allergilignende symptomer som h�feber, n�ldefeber, diarr� og astma. Tartrazin, Sunset Yellow, Azorubin og Ponceau 4R kan endvidere medf�re hyperaktivitet hos b�rn.

Oprettet


Skaberaktapir

Skaberaktapir (Tapirus indicus) har en karakteristisk sort-hvid tegning. Tegningen er med til at opl�se tapirens form, n�r den f�rdes i skoven, og g�r den dermed godt camoufleret.rnrnTapiren vejer fra 225-300 kilogram.rnrnBillede:tapir.jpg

Oprettet


Radio Data System

Data SystemrnDe fleste Europ�iske FM sendere i dag, sender ogs� noget digital information kaldet Radio Data System (RDS). I RDS informationen findes bl.a. klokken og sender identifikation.rnrnF�lgende informationsfelter er normalt indeholdt i RDS dataene - se ogs� DR: RDS eller (PDF) RDS Features Serving as Tuning Aids:rn*AF, Alternative frekvenser.rn*CT, Clock Time, Tid og dato.rn*EON, Enhanched Other Networksrn*PS Program Service, (Stationens navn)rn*PTY, Program Type.rn*REG, Regionale linksrn*RT, Radio Text, Radiotekst.rn*TA, TP, Travel announcementsrn*TMC, Traffic Message Channel. Kr�ver en RDS-TMC dekoder.rnrn==Eksterne adresser==rn*DR.dk: RDS: Radio Data Systemrn*BBC Corporate Online - TV and Radio Reception - Factsheetsrn*Radio Data System (RDS) PDF (13kb)rn*Yahoo: rdsforumrnrn==Teknisk RDS-TMC (Eksterne adresser)==rn*2.4 RDS-TMC Standardsrn*Traffic Message Channel (TMC)rn*(Bladr et lille stykke ned): ADS Announces World's Most Complete RDS/RBDS/MBS Decoder Chip (RDX-1187c)rn*RDS-TMC Decoderrn*RDS: "The Radio Data System", "The Broadcasters Guide to RDS"rn*RDS Features Serving as Tuning Aidsrnrn==Teknisk (Eksterne adresser)==rn*68hc11 based RDS decoder, Alternativ adressern*Carsten Gro�: My RDS decoder and homemade computerrn*(16F84 baseret) Hollies RDS decoderrn*Program Identification decoderrn*PI CODES DBASErn*FM MEDIA PLAZArn*European FM Handbook 2002-2003, The Directory of European FM Broadcasting!rn*Google: DX and Radio Groupsrn*RDSrn*RDS adresser


Kortb�lgeb�ndet

i frekvensb�ndet fra 1700 kHz til 30 MHz anvendes af kortb�lgeradioer. rnrnKortb�lgeb�ndet bliver ogs� ben�vnt HF for High Frequency. HF d�kker per definition "kun" 3 MHz til 30 MHz.rnrnRadiofoni via kortb�lge har f�et tildelt f�lgende frekvensb�nd:rnrnrnB�ndFrekvensinterval (kHz)rn120 meter2300 - 2495rn90 meter3200 - 3400rn75 meter3900 - 4000rn60 meter4750 - 5060rn49 meter5900 - 6200rn41 meter7100 - 7350rn31 meter9400 - 9900rn25 meter11600 - 12100rn22 meter13570 - 13870rn19 meter15100 - 15800rn16 meter17480 - 17900rn15 meter18900 - 19020rn13 meter21450 - 21850rn11 meter25600 - 26100rnrnrnSe ogs� langb�lgeb�ndet, mellemb�lgeb�ndet, Digital Radio Mondiale, Digital Audio Broadcast, radio.rnrn==Eksterne adresser==rn*High Frequency Co-ordination Conferencern*Google: Shortwave and DX Listeningrn*Kortb�lge stationsdatabase kan downloades efter registrering (tager nogle dage): The World Top Shortwave Broadcasting Database Citat: "...This ILGRadio Database is now in use by more than 23 000 listeners, living in 139 countries all over the world !!!..."rn*PACKET RADIO: Frequency Listing DC to Daylight!rnrn==Teknisk (eksterne adresser)==rn*TCA440 modtager KV1236 "Direction finder" 1.81 to 2.00 MHz

Sammensatord


Fyrst Metternich

Wenzel von MetternichrnBillede:Metternich.JPGrnFyrst Metternich med det fulde navn Klemens Wenzel Nepomuk Lothar, F�rst von Metternich-winneburg-beilstein (15. maj 1773 - 11. juni 1859) var �strigsk statsmand og udenrigsminister. Regnes af mange for at have v�ret en af de vigtigste diplomater i sin tid.rnrnHan blev f�dt i Koblenz, Tyskland, og studerede ved universiteterne i Strassburg og Mainz. I 1809 blev han �strigsk udenrigsminister. Han var is�r kendt for sin rolle under Wienerkongressen fra 1814-1815. Under Wienerkongressen, hvor Europas kronede hoveder og regenter skulle "ryde op" efter Napoleonskrigene, var fyrst Metternich hovedmand for at etablere den s�kaldte "hellige alliance" mellem de gamle monarkier i �strig, Rusland, Preussen og Frankrig, som enedes om at genoprette den gamle magtbalance. rnrnHver aften blev der afholdt middag p� Hofburg. Herudover arrangerede kongressens leder, fyrst Metternich en uendelig r�kke af festligheder, banketter, baller, koncerter, teaterforestillinger, jagtture og s� videre, is�r for repr�sentanter for de mindre nationer - herunder Danmark. Det lykkedes Metternich at blokere de russiske planer om at annektere hele Polen og Pr�jsens fors�g p� at indlemme Saksen. Det lykkedes ham ogs� at danne en tysk samling under �strigsk ledelse. rnrnEfter kongressen spillede fyrsten en stor rolle i den europ�iske stormagtspolitik frem til 1848. Metternich var imod liberalisme, nationalisme, demokrati og revolution. Han var for konservatisme. Da den �strigske regering faldt i 1848, flygtede han til England. I 1851 trak han sig tilbage til sit slot i Johannesberg ved Rhiner. Han d�de den 11. juni 1859.

Pr�jsen -> Preussen


International radiofoni

broadcastingrnrnTr�dl�s international rundspredning.rnrnInternational radiofoni er radiofoni m�lrettet mod internationale lyttere. International radiofoni sendes via frekvensb�ndene lang-, mellem- og kortb�lge (150 kHz - 30 MHz).


Iselingen

Iselingen er en hovedg�rd nord for Vordingborg grundlagt i 1774.

Oprettet


Langb�lgeb�ndet

Europa, Nordafrika og Asien anvendes langb�lgeb�ndets radio frekvenserne mellem 153 og 281 kHz til national radiofoni og international radiofoni.rnrnSe ogs�: mellemb�lgeb�ndet, kortb�lgeb�ndet.


Mellemb�lgeb�ndet

er frekvensb�ndet fra 535 kHz til 1705 kHz, som en mellemb�lgeradio anvender. rnrnSe ogs�: langb�lgeb�ndet, kortb�lgeb�ndet.rnrn==Eksterne adresser==rn*High Quality resources for AM/MW, FM, LW, and TV DX'ersrn*FCC Broadcast Radio Station Search Citat: "...Quick and powerful search engine for the FCC (Federal Communications Commission) Mass Media database of USA and Canadian AM/FM radio stations..."rn*European Medium Wave Guide, Alternativ adressernrn==Teknisk (eksterne adresser)==rn*The Ultimate Homebrew Receiver? Not Quite!rn*WHAMLOG Page 5a: Mediumwave DX radios and receiver information for DXingrn*A Custom MW DX Receiver, Billede

Sammensatte ord og omskrivning af beskrivelsen


Styreform

Styreform er m�den en stat styres p�.rnrnI Danmark har vi konstitutionelt monarki.rnrn== List med styreformer ==rnListen er sorteret alfabetisk.rn* Anarkirn* Aristokratirn* Demokratirn* Diktaturrn* Konstitutionelt monarkirn* Oligarkirn* Parlamentarismern* Teokrati

En Danmark har vi -> I Danmark har vi


Teokrati

Teokrati er en styreform udelukkende baseret p� religion, hvor styret best�r af religi�se repr�sentanter.

Oprettelse


Diktatur

Diktatur er en styreform, hvor al magten er placeret hos en enkelt person.

Oprettelse


Somos libres, se�moslo siempre

Den peruvianske nationalsang Somos libres, se�moslo siemprernrnKor:rnSomos libres, se�moslo siempre, se�moslo siempre,rnY antes niegue sus luces el sol,rnQue faltemos al voto solemnernQue la Patria al Eterno elev�.rnQue faltemos al voto solemnernQue la Patria al Eterno elev�.rnrnLargo tiempo el peruano oprimido la ominosa cadena arrastr�,rnCondenado a cruel servidumbre largo tiempo en silencio gimi�.rnMas apenas el grito sagrado �Libertad en sus costas se oy�!rnLa indolencia de esclavo sacude, la humillada cerviz levant�.rnrnKorrnrnYa el estruendo de broncas cadenas que escuchamos tre siglos de horror,rnQue los libres al grito sagrado que oy� at�nito el mundo, ces�.rnPor doquier San Mart�n inflamado, libertad, libertad, pronunci�,rnY meciendo su base los Andes la anunciaron, tambi�n, a una voz.rnrnKorrnrnCon su influjo los pueblos despiertan y cual rayo corri� la opini�n;rnDesde el istmo a las tierras del fuego desde el fuego a la helada regi�n.rnTodos juran romper el enlace que natura a ambos mundos neg�,rnY quebrar ese cetro que Espa�a reclinaba orgullosa en los dos.rnrnKorrnrnLima cumple ese voto solemne, y, severa, su enojo mostr�,rnAl tirano impotente lanzando, que intentaba alargar su opresi�n.rnA su esfuerzo saltaron los grillos y los surcos que en si repar�,rnLe atizaron el odio y venganza que heredera de su Inca y Se�or.rnrnKorrnrn�Compatriotas, no m�s verla esclava si humillada tres siglos gimi�!rnPara siempre jur�mosla libre manteniendo su propio esplendor.rnNuestros brazos, hasta hoy desarmados est�n siempre cebando el ca��n,rnQue alg�n d�a las playas de Iberia, sentir�n de su estruendo el terror.rnrnKorrnrnEn su cima los Andes sostengan la bandera o pend�n bicolor,rnQue a los siglos anuncie el esfuerzo que ser libre, por siempre nos di�.rnA su sombra vivamos tranquilos, y al nacer por sus cumbres el sol,rnRenovemos el gran juramento que rendimos al Dios de Jacob.rnrnKorrnrnMelodien kan h�res p�: http://medlem.jubii.dk/pe51ru/ ved klik p� rigsv�bnet.

Bedre struktur


Hertz

(Einheit) en:Hertz es:Hercio fr:Hertz nl:HertzrnrnHertz (forkortes Hz) er en afledt SI-enhed til angivelse af b�lgefrekvens, der udtrykkes som svingninger per sekund.rnrnDet vil sige at 1 Hz er lig med 1 s-1 eller 1/s.

Lidt mere


1799

en:1799 eo:1799 es:1799 fr:1799 it:1799 nl:1799 no:1799 pl:1799 pt:1799 sv:1799 rnrn�rhundreder: 17. �rhundrede - 18. �rhundrede - 19. �rhundrede rnrn�rtier: 1740'erne 1750'erne 1760'erne 1770'erne 1780'erne - 1790'erne - 1800'erne 1810'erne 1820'erne 1830'erne 1840'erne 1850'erne rnrn�rstal: 1794 1795 1796 1797 1798 - 1799 - 1800 1801 1802 1803 1804 rn----rnBegivenhederrn* rnrnF�dtrn* rnrnD�dsfaldrn*

Bastillen fjernet, da det var i 1789


Sveriges demografi

Folket: Svenskere (89,4%), iranere (0,5%), finner og lapper.rnrnReligion: Protestanter (89%), katolske minoriteter (1,8%), pinsebev�gelse (1,1%), andre (8,1%)rnrnSprog: Svensk, finsk og laplandsk


1789

en:1789 eo:1789 es:1789 fr:1789 it:1789 nl:1789 no:1789 pl:1789 pt:1789 sv:1789 rnrn�rhundreder: 17. �rhundrede - 18. �rhundrede - 19. �rhundrede rnrn�rtier: 1730'erne 1740'erne 1750'erne 1760'erne 1770'erne - 1780'erne - 1790'erne 1800'erne 1810'erne 1820'erne 1830'erne rnrn�rstal: 1784 1785 1786 1787 1788 - 1789 - 1790 1791 1792 1793 1794 rn----rnBegivenhederrn* 14. juli - Stormen p� Bastillen, Paris, Frankrig rnrnF�dtrn* rnrnD�dsfaldrn*

Oprettet med Bastillen den 14. juli


1849

en:1849 eo:1849 es:1849 fr:1849 it:1849 nl:1849 no:1849 pl:1849 pt:1849 sv:1849 rnrn�rhundreder: 18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundrede rnrn�rtier: 1790'erne 1800'erne 1810'erne 1820'erne 1830'erne - 1840'erne - 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne rnrn�rstal: 1844 1845 1846 1847 1848 - 1849 - 1850 1851 1852 1853 1854 rn----rnBegivenhederrn* 5. juni - Danmarks Riges Grundlov underskrives af Frederik VIIrnrnF�dtrn* rnrnD�dsfaldrn*

Henvisning


1629

en:1629 eo:1629 es:1629 fr:1629 it:1629 nl:1629 no:1629 pl:1629 pt:1629 sv:1629 rnrn�rhundreder: 16. �rhundrede - 17. �rhundrede - 18. �rhundrede rnrn�rtier: 1570'erne 1580'erne 1590'erne 1600'erne 1610'erne - 1620'erne - 1630'erne 1640'erne 1650'erne 1660'erne 1670'erne rnrn�rstal: 1624 1625 1626 1627 1628 - 1629 - 1630 1631 1632 1633 1634 rn----rnBegivenhederrn* 12. marts - Fred indg�s i L�beck. Christian 4. m� give afkald p� de tyske omr�der.rnrnF�dtrn* rnrnD�dsfaldrn*

Oprettelse


1783

en:1783 eo:1783 es:1783 fr:1783 it:1783 nl:1783 no:1783 pl:1783 pt:1783 sv:1783 rnrn�rhundreder: 17. �rhundrede - 18. �rhundrede - 19. �rhundrede rnrn�rtier: 1730'erne 1740'erne 1750'erne 1760'erne 1770'erne - 1780'erne - 1790'erne 1800'erne 1810'erne 1820'erne 1830'erne rnrn�rstal: 1778 1779 1780 1781 1782 - 1783 - 1784 1785 1786 1787 1788 rn----rnBegivenhederrn* 12. marts - I en overd�dighedsforordning f�r bondestanden forbud mod at drikke kaffe.rnrnF�dtrn* rnrnD�dsfaldrn*

Oprettelse.


Oceanien

Oceanien er den verdensdel som best�r af landene i Stillehavet samt Australien.rnrn== Lande i Oceanien ==rnListet alfabetiskrn* Amerikansk Samoarn* Australienrn* Cook-�ernern* Fijirn* Fransk Polynesienrn* Guamrn* Kiribatirn* Marshall-�ernern* Micronesienrn* Midwayrn* Naururn* Ny Caledoniarn* New Zealandrn* De Nordlige Mariana-�errn* Palaurn* Papua New Guinearn* Pitcairn-�ernern* P�ske�enrn* Samoarn* Solomon-�ernern* Tahitirn* Tongarn* Tuvalurn* Vanuaturn* Wallis og Futuna

Oprettelse


Rejse

At rejse er en tur med en eller flere overnatninger til en eller flere rejsem�l.rnrnVed flere rejsem�l p� samme rejse er der ofte tale om en rundrejse.rnrn== Se ogs� ==rn* Ferieturrn* Tjenesterejsern* Rumrejse

Oprettelse


Rejsem�l

Rejsem�l (ogs� destination) er der hvor ens rejse tager hen.rnrnEn rejse med flere rejsem�l kaldes ofte en rundrejse.

Oprettelse


Rundrejse

En rundrejse er en rejse med to eller flere rejsem�l, hvor rejsem�lene ofte er forskudt, s� de ikke kan n�s ved gennemrejse.rnrn== Eksempel ==rn* En rejse fra K�benhavn til rejsem�lene Kalundborg og Sk�lsk�r vil kaldes en rundrejse.rn* En rejse fra [[K�benhavn}} til rejsem�lene Roskilde og Kalundborg vil typisk ikke kaldes rundrejse, da Roskilde ligger p� vejen til eller fra Kalundborg.

Oprettelse


Liste med kendte malerier

Liste med kendte malerierrn* Mona Lisa af Leonardo da Vincirn* Skrig af Edvard Munch

Oprettelse


Gr�sk

Gr�sk kan have flere betydningerrnrn# Sproget gr�skrn# Kommende fra Gr�kenlandrn# Inden for seksualiteten betegnelse for analt samleje.

Oprettelse


Statistik

Statistik er et omr�de inden for matematikken som inkluderer planl�gning, opsummering og bearbejdning af usikre observationer.rnrnSandsynlighedsregning er en stor del af statistisk teori.

Oprettelse


Arkitektur

er kunsten og videnskaben om bygningskonstruktion.rnrn== Se ogs� ==rn* Arkitektrn* Arkitektoniske formerrn* Arkitektoniske perioderrn* Danmarks arkitekturrn* Liste med n�vnev�rdige arkitekterrn* Skyskrabere

Danmarks arkitektur  tilf�jet


Kunst

Kunst er menneskets kreative udtryksform.rnrnKunst kan forekomme b�de materielt s�vel som immaterielt.rnrn== Kategorier ==rnKategorierne er listet alfabetiskrnrn* Arkitekturrn* Dansrn* Dramarn* Filmrn* Installationskunstrn* Kommerciel kunstrn* Malerirn* Multimediakunstrn* Musikrn* Performancekunstrn* Poesirn* Prosarn* Tegneseriern* Tegningrn* Videokunstrnrn== Se ogs� ==rnrn* Kunstelitern* Kunstnerrn* Kunstv�rkrn* Liste med kunstv�rkerrn* �stetik

Oprettelse. Delvist oversat fra engelsk


Aprilsnar

Aprilsnar, et drillende tilnavn, som bruges om dem, der lader sig narre p� 1. (eller sidste) april. Det er formodentlig en levning af en eller anden gammel folkelig fest, men dens oprindelse kendes ikke n�rmere. I Norden kendes en tilsvarende betegnelse om den, der lader sig narre den 1. maj.

Bygger p� Salmonsens konversationsleksikon


Folkeslag

Folkeslag er en gruppering af mennesker med samme kulturelle og etniske baggrund.

Oprettelse


Erhvervsvidenskab

Erhvervsvidenskab er videnskaben om og drift af erhvervsvirksomheder.rnrn== Erhvervsrelaterede emner ==rnrnEmnerne er listet alfabetisk.rnrn* Bogholderirn* Reklamern* Forretningrn* Bankv�senrn* Kapitalismern* Virksomhederrn* �konomirn** Erhvervs�konomirn** Forbruger�konomirn* Forbrugerelektronikrn* Forretningsetikrn* Finansrn* Basale forretningskoncepterrn* S�dan bliver du rigrn* Industrirn* Intellektuelle rettighederrn* Forsikringrn* Investeringrn* Erhvervslovern* Ledelsern** Virksomhedsledelsern** Procesledelsern** Projektledelsern** Kvalitetsledelsern* Produktionrn** Kvalitetsstyringrn** Processtyringrn** Projektstyringrn** Produktstyringrn** Just in timern* Markedsf�ringrn** Detailmarkedsf�ringrn** Forhandlermarkedsf�ringrn** Guerillamarkedsf�ringrn** Direkte markedsf�ringrn** Multilevelmarkedsf�ringrn* Massemediern* Ejendomshandelrn* Sm� og mellemstore virksomhederrn* Store virksomhederrn* Enkeltmandsvirksomhederrn* Selskabstyperrn** Aktieselskaberrn** Anpartselskaberrn** Interessentskaberrn** Selvst�ndigern** Konsortierrn* Selskabsskatrn* Handelrn** Importrn** Eksportrn** Detailhandelrn** Engros

Interessentselskaber [dette ord eksisterer ikke - se RO] -> Interessentskaber


Kolumbarium

Kolumbarium er betegnelsen for en urnehal.

Oprettet


Taj Mahal

Taj Mahal er et nordindisk mausoleum bygget af Shah Jehan til hans kone Mumtaz Mahal som d�de i 1612 i barselssengen. Taj Mahal blev opf�rt 1632-1647 og regnes for en af verdens smukkeste bygninger.

Tilf�jet hven der opf�rte og for hvem,


Orvieto

Orvieto er en italiensk by. Italiens st�rste vinmesse finder sted i Orvieto.

Oprettet


Guano

Guano er betegnelsen for fugleg�dning der stammer fra Sydamerikas vestkyst.

Oprettet


Jenufa

Jenufa er en opera af Janacek (1903), hvis titel er navnet p� hovedpersonen, en kvinde, der f�r et barn uden for �gteskab.

Janack -> Janacek ; edit


Drapa

Drapa er et oldislandsk hyldestdigt, stilet til en stormand, konge eller gud.

Oprettet


Grif

En grif er et fabeldyr med krop som en l�ve og hoved, hals og vinger som en �rn.

Oprettet


Ingeni�rvidenskab

Ingeni�rvidenskab d�kker omr�derne planl�gning og styring af produktion, proces og produkter. Ud�vere af ingeni�rvidenskab kaldes ingeni�rer.rnrn== Omr�der for ingeni�rvidenskab ==rnOmr�derne er listet alfabetisk.rnrn* Akustikrn* Biokemirn* Biomedicinsk teknologirn* Bioteknologirn* Bygningskonstruktionrn* Computerteknologirn* Elektroteknikrn* Energiteknologirn* Genetisk teknologirn* Geoteknikrn* Informationsteknologirn* Kemiteknikrn* Landbrugsteknikrn* Luftfartsteknikrn* Materialeteknologirn* Medikoteknirn* Milj�teknikrn* M�leteknikrn* Nanoteknologirn* Olie- og gasteknologirn* Plastteknologirn* Produktionteknikrn* Radioteknologirn* Rumfartsteknikrn* Skibsteknikrn* Softwareteknologirn* S�fartsteknikrn* Telekommunikationsteknologirn* Transportteknikrnrnrn== Ingeni�rvidenskabsrelaterede emner ==rnEmnerne er liste alfabetisk.rn* Computer Aided Design (CAD)rn* Computer Aided Manufacturing (CAM)rn* Omkostningrn* Kvalitetrn* Eletromagnetismern* Ingeni�r�konomirn* Etikrn* P�lidelighedrn* Matematisk modelrn* Reverse engineeringrn* SI-enhedrn* Termodynamik

Manufactoring -> Manufacturing


Statsvidenskab

Statsvidenskab d�kker omr�der offentlig politik og administration herunder politisk indflydelse og �konomi.

Oprettelse


Maleri

maleri er et kunstv�rk udarbejdet p� en flade p�f�rt en eller flere farver.rnrnEn af de mest benyttede kunstformer.rnrnOmkredses ofte af en ramme til at holde maleriet, n�r det skal h�nge p� v�ggen.rnrnrn== Se ogs� ==rnrn*Liste med kendte malerierrn*Maler

Tilf�jet engelsk henvisning


Teater

Teater er en kunstart, hvor en eller flere skuespillere fremf�rer v�rket ved aktivitet og ofte ogs� samtale.rnrnV�rket kaldes et skuespil.rnrn== Se ogs� ==rn* Operarn* Musicalrn* Operettern* Ballet

Oprettelse


Muhammed

de:Mohammed eo:Mohameto es:Mahoma nl:Mohammed ja:ムハンマト pl:Mahomet sv:MuhammedrnrnMuhammed (570 - 632) er ophavsmanden til og den mest betydende profet i religionen islam.


Islam

Islam er en religion baseret p� profeten Muhammeds �benbaringer, som efter hans d�d blev nedskrevet i Koranen.rnrnUd�vere af islam kaldes muslimer.rnrnBygninger hvor muslimer samles til b�n kaldes moskeer.rnrnEn anden �ldre profet i islam er Jesus af Nazareth.

profeten jesus


Muslim

Muslim er en ud�ver af religionen islam.

Islam staves ikke med stort if�lge Retskrivningsordbogen


Moske

Moske (eller mosk�) er en bygninger, hvor muslimer samles til b�n.

Oprettelse


Skriftsprog

Skriftsprog er sprog der udtrykkes eller repr�senteres ved hj�lp af tegn nedf�ldet p� et fast materiale eller elektronisk.rnrn== Se ogs� ==rn* Talesprogrn* Tegnsprogrn* Kropssprogrn* Billedsprogrn* Computersprog

Tilf�jet billedsprog


Talesprog

Talesprog er et sprog som udtrykkes mundligt, hvor lyde repr�senterer ord eller meninger.rnrn== Se ogs� ==rn* Skriftsprogrn* Tegnsprogrn* Kropssprogrn* Billedsprogrn* Computersprog

Tilf�jet billedsprog


Tegnsprog

Tegnsprog er sprog der udtrykkes via armbev�gelser og h�ndtegn. Bruges is�r til kommunikation med og mellem d�ve samt stumme.rnrn== Se ogs� ==rn* Talesprogrn* Skriftsprogrn* Kropssprogrn* Billedsprogrn* Computersprogrn* Mundafl�sning

Tilf�jet billedsprog


Kropssprog

Kropssprog er et sprog der mere eller mindre bevist udtrykkes med vores krop og ansigtsudtryk.rnrn== Se ogs� ==rn* Talesprogrn* Skriftsprogrn* Tegnsprogrn* Computersprogrn* Billedsprog


Computersprog

Computersprog er sprog med en syntaks, som muligg�r at sproget kan overs�ttes til eksekverbar kode for en computer.rnrn== Se ogs� ==rn* Programmeringssprogrn* Talesprogrn* Skriftsprogrn* Tegnsprogrn* Kropssprogrn* Billedsprog

Tilf�jet billedsprog


Geofysik

Geofysik er den videnskab, der besk�ftiger sig med jordens, havets og atmosf�rens fysiske forhold. rnrnGeofysik anvendes til kortl�gning af undergrunden her p� Jorden, men ogs� andre steder i solsystemet; f.eks. er det muligt at studere Solens indre via de r�dforskydninger, som opst�r i sollyset, n�r der er "jord"sk�lv p� Solen - denne diciplin kaldes for helioseismik og er en sidegren af seismikken, som er en af de store geofysiske dicipliner. rnrnSeismik er en geofysisk metode, hvor undergrunden kan kortl�gges via udbredelsen af lydb�lger. Seismik anvendes bl.a. til at finde olie i undergrunden og til at kortl�gge jordens indre. Det er ved hj�lp af seismiske m�linger, at man har fundet ud af, at jordens ydre kerne er flydende.rnrnHerudover findes en lang r�kke af andre geofysiske metoder. Blandt andet de elektriske og elektromagnetiske metoder, hvor man enten s�tter str�m direkte til jorden eller p�trykker jorden et magnetfelt. Responset fra jorden fort�ller os noget om jordens fysiske egenskaber, og man kan herud fra lave en geologisk tolkning af de fysiske resultater. De elektriske og elektromagnetiske metoder anvendes i Danmark prim�rt til r�stofkortl�gning samt indenfor milj�geofysikken til kortl�gning af grundvandsmagasiner og deres s�rbarhed (s�rbarhedskortl�gning), forurenede omr�der m.v.rnrnHvis du vide mere om anvendelsen af geofysik, se http://www.ramboll.dk/dan/sites/other+sites/ti+geofysikx/default.htm


Clupea harengus

harengusde:clupea harengusrnrnsildrnrnbillede:fischool.jpgrnrn(Clupea harengus flokke - (Photo Karin Kils)


Isbjerg

de:eisbergen:icebergrnrnbillede:iceberg.jpgAntarktisk isbjerg -rnsammensat billedern(foto Uwe Kils) fra )rnrnrnEt isbjerg er en stor ismasse flydende i havvand. Best�r ofte af ferskvandsis br�kket af en br�. rnrnCa. 1/7 del af isbjerget er over vandoverfladen mens de resterende 6/7 dele under, hvilket g�r isbjerge farlige for skibe, da der er stor risiko for at st�de ind i den del under vandoverfladen, selvom man sejler uden om den synlige del af isbjerget. Mere farligt er det dog n�r isbjeget ruller hurtigt rundt eller br�kker over og rejser en stejl b�lge. Men allerv�rst er de stykker, som br�kker af isbjergets underside og med stor fart stiger op mod overfladen, langt fra isbjeget. N�r Isbjerge flyder s� h�jt i vandet s� skyldes det der er luft fanget i isen, og at saltvandet b�rer bedre oppe end ferskvand.rnrnDet meste kendte offer for isbjerge er oceandamperen Titanic 15. april 1912.rnMen M/S Hans Hedtofts forlis den 30. januar 1959, hvor 95 passagerer og bes�tningsmedlemmer omkom var ogs� slem.rnrnIsbjerge findes i de arktiske og antarktiske have, hvor der er p� s�kort er angivet gr�nser for isbjergenes normale udbredelse.rnrnDer udarbejdes ogs� kort med den aktuelle udredelse, som kan hentes via internettet, hvilket sker i samarbejde med Danish Center for Remote Sensing (DCRS) p� DTU (se eksterne sider nedenfor). rnrn== Eksterne sider ==rn* Den aktuelle udbredelse hentet fra DCRS p� DTUrn* Isbjerggalleri

skibsnavne kursiveret


Grimms eventyr

Grimms eventyr er en samling af 211 (eller 217?) eventyr, samlet og udgivet af br�drene Grimm, 1812-15. Eventyrerne udkom f�rste gang p� dansk i 1821. Nogen f� af eventyrerne er danske folkeeventyr, som er oversat til tysk.rnrnGrimms eventyr i alfabetisk orden:rn*Alskensskindrn*Armod og ydmyghed f�rer til himlenrn*Askepotrn*Bidronningenrn*Bjerg Simelirn*Bj�rnemandenrn*Bonden i himlenrn*Bonden og dj�velenrn*Bord d�k digrn*Brorlil og S�sterlilrn*Brudevalgetrn*Br�dkrummerne p� bordetrn*B�ffell�derst�vlernern*B�rnelegendernern*De fire talentfulde br�drern*De hullede skorn*De kloge folkrn*De seks svanerrn*De seks tjenerern*De sm� folks gaverrn*De syv ravnern*De to br�drern*De to kongeb�rnrn*De to vandringsm�ndrn*De tolv apostlern*De tolv br�drern*De tolv j�gerern*De tre br�drern*De tre dovne s�nnerrn*De tre feltsk�rerrn*De tre fjerrn*De tre gr�nne grenern*De tre h�ndv�rkssvendern*De tre lykkeb�rnrn*De tre slangebladern*De tre sm� fuglern*De tre sm� m�nd i skovenrn*De tre sorte prinsesserrn*De tre spinderskerrn*De tre sprogrn*Dele surt og s�dtrn*Den best�vlede katrn*Den dovne Henrikrn*Den dovne spinderskern*Den dygtige j�gerrn*Den fattige m�llersvend og kattenrn*Den fattige og den rigern*Den foryngede mandrn*Den gamle bedstefar og barnebarnetrn*Den gamle Hildebrandrn*Den gamle kone i skovenrn*Den gamle morlillern*Den gamle tiggerskern*Den hellige Josef i skovenrn*Den hvide og den sorte brudrn*Den hvide slangern*Den klare sol bringer det for dagenrn*Den kloge bondedatterrn*Den kloge Elsern*Den kloge Gretern*Den kloge lille skr�dderrn*Den kloge tjenestekarlrn*Den kl�gtige Hansrn*Den lille hyrdedrengrn*Den lille R�dh�ttern*Den magre Lisern*Den m�rkelige spillemandrn*Den rette brudrn*Den smukke Katrininge og Pif Paf Pollern*Den stakkels dreng i gravenrn*Den stj�lne m�ntrn*Den store roern*Den st�rke Hansrn*Den syngende gyngende l�vhyttefuglrn*Den syngende knoglern*Den tapre skr�dderrn*Den trofaste Johannesrn*Den underjordiskern*Den unge k�mpern*Den utaknemmelige s�nrn*Det bl� lysrn*Det egenr�dige barnrn*Det himmelske brylluprn*Dj�velen med de tre gyldne h�r rn*Dj�velen og hans oldemorrn*Dj�velens snavsede brorrn*Doktor Alvidendern*D�den som fadderrn*D�dens sendebudrn*En god handelrn*Eneb�rtr�etrn*En�je, To�je og Tre�jern*Evas ulige b�rnrn*Eventyr om tudsenrn*Eventyret om en der drog ud i verden for at l�re frygt at kendern*Ferdinand tro og Ferdinand utrorn*Fitchers fuglrn*Fladfiskenrn*Frede og Misselinern*Friskfyrrn*Fru R�vindens brylluprn*Fru Troldern*Fr�ken Malenern*Fr�kongen eller Jernhenrikrn*Fugl Grifrn*Fuglefundrn*Gamle Rinkrankrn*Gamle Sultanrn*Glaskistenrn*Gravh�jenrn*Guds f�dern*Guldb�rnenern*Guldfuglenrn*Guldg�senrn*Guldn�glenrn*Guld�sel og knippel af s�krn*G�rdesmuttenrn*G�rdesmutten og bj�rnenrn*G�deeventyrrn*G�denrn*G�sepigenrn*G�sepigen ved br�ndenrn*Hamlstr�, kul og b�nnern*Hanebj�lkenrn*Hans gifter sigrn*Hans mit pindsvinrn*Hans og Grethern*Harebrudrn*Haren og pindsvinetrn*Hasselgrenenrn*Herrens og dj�velens dyrrn*Hr. Fadderenrn*Hr. Korbesrn*Hunden og spurvenrn*Huset i skovenrn*Husstandenrn*H�rsk�vernern*Jernhansrn*Jernovnenrn*Jomfru Marias b�gerrn*Jomfru Marias plejebarnrn*Jorinde og Joringelrn*J�den i tornebuskenrn*Kat og mus i bof�lleskabrn*Knoist og hans tre s�nnerrn*Konen i muddergr�ftenrn*Kong Drosselsk�grn*Kongen af det gyldne bjergrn*Konges�nnen der ikke var bange for nogetrn*Kornaksetrn*Krystalkuglenrn*K�mpen og skr�dderenrn*Lammet og fiskenrn*Levetidenrn*Ligskjortenrn*Lille lus og Lille loppern*Lillebondenrn*Livets vandrn*Lykkehansrn*L�gnehistorie fra Ditmarskenrn*Mester Prenrn*Mestertyvenrn*Mor Huldarn*M�nenrn*Nellikenrn*Nissernern*Nymfen i dammenrn*Om fiskeren og hans konern*Om h�nens d�drn*Om musen, fuglen og p�lsenrn*Pigen fra Brakelrn*Pigen uden h�nderrn*Plejlen fra himlenrn*P� rejsern*Rakkerpakrn*Ranselen, hatten og hornetrn*Rapunselrn*Ravnenrn*Rolands k�restern*Rosenrn*Rumleskaftetrn*R�ven og fru ulvemorrn*R�ven og g�ssenern*R�ven og hestenrn*R�ven og kattenrn*R�dh�ttern*R�rdrum og h�rfuglrn*R�verbrudgommenrn*Salat�sletrn*Seks mand sl�r sig gennem verdenrn*Skr�dderen i himlenrn*Skr�nen om Slaraffenlandrn*Snehvid og Rosenr�drn*Snehvidern*Spillehansrn*Spurven og dens fire b�rnrn*Stadsmusikanterne fra Bremenrn*Stjernedalernern*Storebror og Lilles�sterrn*Syv mand fra Schwabenrn*S�dgr�denrn*S�mmetrn*Taskenspilleren og hans mesterrn*Ten, v�veskyttel og n�lrn*Tolv dovne karlern*Tomling p� valsenrn*Tommelidenrn*Tornerosern*Trommeslagerenrn*Uglenrn*Ulven og de syv gedekidrn*Ulven og mennesketrn*Ulven og r�venrn*Vandharenrn*Vandnymfenrn*�self�lletrn*�nden i flasken


Organisk kemi

Organisk kemi kan beskrives som kemien for kulstof. Denne gren af kemien kaldes organisk fordi man troede at de organiske stoffer kun kunne dannes af levende organismer og ikke syntetisk i et laboratorium.rnrnGrunden til at der kan dannes s� mange forskellige kemiske forbindelser med kulstof er, at kulstofatomer kan forbinde sig med hinanden. Det g�r at der kan dannes molehyler med lange k�der af kulstofatomer. Eksempeler:rnrnrn H H H H Hrn | | | | |rnH-C-C-H H-C=C-C-Hrn | | |rn H H Hrnrn C2H6 C3H6rnrnrnSom vist kan der dannes "dobbeltbindinger" mellem kulstofatomerne. Derfor bliver de g�nge kemiske symboler ofte suppleres med skitser som de viste.

Enkel definition


GNU General Public License

Se GPL

Henvisning


M/S Hans Hedtoft

Var Den Kongelige Gr�nlandske Handels St�rste og nyeste skib, Det var synkefrit ganske ligesom Titanic.rnrnDer blev desv�rre ikke ombord, taget hensyn til advarsler om isbjerge, da skibet var jo var bygget til at sejle i isfyldt farvand, dels havde skibets kaptajn lovet at v�re i K�behaven, p� en bestemt dato. S� alle normale hensyn til sikkerheden blev sat til side.rnrnSkibet forliste syd for Kap Farvel den 30. januar 1959, hvor samtlige 95 ombordv�rende omkom.rnrnIndtil nu, er det eneste fra skibet, som er fundet, en redningskrans, som fl�d i land p� Island.rnrnLinkser:rn*Gr�nlandsskibet M/S Hans Hedtoftrn*En �velse om havisrn*Om M/S Hans Hedtofts forlis


Gr�n

Gr�n er en grundfarve, hvilket er en elektromagnetisk b�lge med en b�lgel�ngde p� 510 nanometer (5,1 * 10-7m).rn*Gr�n kaldes ogs� for h�bets farve.rn*Gr�n benyttes til at angive sundhed is�r i forbindelse med mad.rn*Gr�n Er Islams farve rn*Gr�n Er De Konservatives partifarve. rnrnEksempeler p� toner af farven gr�n:rnrnrn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rnrnrnrn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rnrnrnrn== Eksterne sider ==rn* Meget teknisk om farver udfra b�lgel�nder (p� engelsk)

flere toner


Gul

En farve, navnet er afledt af ordet Guldrnrnrn , rnrn


Skovfyr (Pinus sylvestris)

Er et mellemstort n�letr� med en r�dbark �verst p� stammen. Arten er udbredt i n�sten hele Europa og har en varietet i det nordlige Kina og det �stlige Sibirien. Vedet er nemt at bearbejde og derfor meget brugt.

varitet -> varietet (link!)


Regnbue

de:Regenbogennl:RegenboogrnEr en lysbrydning i vanddr�ber. Man kan ogs� danne regnbuens farver med et prisme.rnFoto af regnbuen vil som regel mangle Indigo og Violet.rnrnRegnbuens farver er efter nogens mening: rnrnrn R�drn Orangern Gulrn Gr�nrn Cyanrn Bl�rn Indigorn Violetrnrn

Tabel tilpasset sk�rmbredden


Lilla

Er de farve toner, som er en blanding af R�d og Bl�, men for at g�re forviringen totalt, ogs� de rene farver indigo og Violet.rnrnDet skyldes at vi mennesker ikke s�rligt godt kan skelne imellem disse farver. Dog er det s�dan at folks farvesyn er forskeligt, og derfor vil man ikke kunne blande R�d og Bl� s� alle ser den helt samme Violet tone.rnrnrnEn lilla skala fra r�d til bl�rn R�drn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn Bl�rnrn


Bl�

Er en farve. I oldtiden bet�d bl�, ogs� alle andre m�rke farver. Og ikke kun bl�.rnrnrn Bl�rnrn


Applet

En Applet er i it-sprogbrug en betegnelse for en lille applikation, oftest et program der automatisk hentes og udf�res i en browser, men hvis programkode er adskilt fra websidens �vrige indhold (i mods�tning til et script der udg�r en del af teksten i websiden).rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Terminologiudvalget

Tak til terminologiudvalget


Terminologiudvalget

Terminologiudvalget er et udvalg der har udarbejdet en liste over nogle almindelige it-ord. Listen er blevet til som et resultat af diskussioner om it-begreber og den sproglige side af brugen af dem.rnrnTerminologiudvalget har besk�ftiget sig med ordene som et indledende fors�g p� at etablere retningslinjer for en fornuftig it-sprogbrug p� dansk.rnrnF�lgende artikler p� wikipedia har terminologiudvalget som kilde:rnrn*Appletrn*Applikation

*[[Applikation]]


Danmarks Retsforbund

Danmarks Retsforbund blev stiftet den 21. oktober 1919 af en kreds af Henry George-tilh�ngere og folk fra kredsen omkring rets- og moralfilosoffen Severin Christensen.rnrnPartiets politik bygger p� tre hovedpunkter - frihandel, statsmagtens begr�nsning og fuld grundskyld. "Fuld grundskyld" indeb�rer, at statens eneste retm�ssige indt�gtskilde er den samfundsskabte merv�rdi, der af �konomer kaldes jordrente, frem for den individuelt skabte arbejdsfortjeneste, som beskattes igennem indkomstskatten. Al indkomstskat, moms og told skal derfor afvikles. Retsforbundet er alts� et udpr�get liberalistisk parti.rnrnDanmarks Retsforbund opn�ede f�rste gang valg til Folketinget i 1924. Op igennem tyverne og trediverne havde man en meget lille gruppe, ofte kun med et eller to medlemmer (det var f�r sp�rrereglerne blev indf�rt). Under krigen deltog folketingsmedlemmet, senere fiskeriminister, Oluf Pedersen som sekret�r i det s�kaldte samarbejdsudvalg.rnrnEfter befrielsen medvirkede partiets frihandelstanke til, at man markerede sig st�rkt imod rationeringen. Det kom bl.a. til udtryk ved, at Hedtoft-regeringen blev v�ltet i 1950 p� sp�rgsm�let om sm�rrationerings oph�velse. Retsforbundet oplevede i de f�lgende �r en markant succes, og opn�ede ved valget i 1953 en folketingsgruppe p� tolv medlemmer.rnrnVar sammen med Det radikale Venstre og Socialdemokratiet medlem af den s�kaldte trekantsregering 1957-1960 til den radikale leder Bertel Dahlgaards store fortrydelse. Han ville "hellere d� en naturlig d�d."rnrnEfter folketingsvalget i 1960 r�g Retsforbundet ud af Folketinget - ikke mindst p� grund af interne stridigheder, men ogs� fordi det superliberalistiske partis leder, Viggo Starcke, havde f�et oprettet et "�resministerium" uden portef�lje til sig selv. Ud over Starcke og Oluf Pedersen var Retsforbundets tredje regeringsmedlem indenrigsminister S�ren Olesen.rnrnI forbindelse med afstemningen om Danmarks indtr�delse i EF i 1972 havde Retsforbundet markeret sig som det eneste borgerlige EU-modstanderparti, og deltaget i stiftelsen af Folkebev�gelsen mod EF. Ved jordskredsvalget i 1973 opn�ede man endnu en gang valg til Folketinget. I �rene siden 1960 havde man formuleret et nyt, omfattende partiprogram, som var mere pr�get af de samme socialliberale tendenser som det nye parti Centrumdemokraterne, hvor offentlige tjenesteydelser skulle st� som et centralt element i den enkelte borgers liv.rnrnVed de hyppige folketingsvalg i slutningen af 1970'erne holdt Retsforbundets tilslutning sig nogenlunde j�vn, selvom man ikke opn�ede valg i perioden 1975-1977. I 1977 kom partiet igen i Folketinget, men m�tte endnu en gang vige pladsen i 1981.rnrnFra 1984-1994 var partiets forhenv�rende formand og leder af folketingsgruppen i 70'ene, Ib Christensen medlem af Europa-parlamentet, valgt for Folkebev�gelsen.rnrnVed valget i 1984 var man t�t p� igen at blive valgt, men siden har tilslutningen v�ret dalende, og Retsforbundet har ikke opstillet til folketingsvalg siden 1990.


Uldh�r

Uldh�r har til form�l at holde dyret varmt. Modsat de lange d�kh�r, som skal f� regnen til at l�be af.