Rabbiner

J�disk pr�st og l�rer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rabbioso

Rasende, ildfuldt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rabiat

Afsindig, rasende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rabies

(Hunde)galskab, raseri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rabulist

Politisk ophidser.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rabundus

Til grunde, fallit, nedenom, til bunds.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Race

Underafdeling af en dyre- eller plante-art med arvelige f�llestr�k. Normalt bruger man varietet eller sort om planter, hvis man ikke oph�jer den til en art, hvis det drejer sig om en geografisk race, da planterne ikke kan flytte sigselv.rn# St�rre menneskegruppe med nogen overfladiske f�llestr�k.rn# Gruppe af husdyr, som har de egenskaber, som man har valgt at racen skal have. De unger, som ikke passer ind bliver som regl aflivet, eller i det mindste taget ud af avlen.rn# V�ddel�b, k�re hurtigt.


Racediskrimination

Forskelsbehandling p� grund af race.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Racer

Synonym for V�ddel�bscykler, -b�d, -bil, -hest. �ldre udtryk har v�ret v�ddel�ber og stormer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Racisme

Den nationalsocialistiske racel�re; racediskrimination.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Racket

1. Tennis-ketsjer.rn2. Gangstervirksomhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Racketeer

Gangster.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radar

Forkortelse for Radio Detection and Ranging. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

der er n�ppe noget som hedder "radiosporing" (d�rlig overs. af Radio Detection); slettet


Raddoppiato

Fordoblet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radere

Skrabe bort, skrabe ud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radering

Billedudridsning p� en kobberplade. Aftrykket heraf.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radial

Str�lende ud fra et centrum.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radiation

Udstr�ling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radiator

Varmeapparat; bilk�ler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Radicere

Sl� rod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radikal

Ordet har f�lgende synonymer: indg�ende, yderligg�ende eller dybtg�ende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radikalisme

Yderligg�ende politik eller indstilling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radio

Radiofoni. Apparat for modtagelse heraf, radioapparat.

omskrevet


Radioaktiv

I besiddelse af radioaktivitet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radioaktivitet


Radiofonere

Udsende radiofoni.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radiofoni

rundspredning.rnrnRadiofoni er en metode til at sende radio, internet og TV signaler (programmer) til et antal modtagere (lyttere eller seere), som tilh�rer en stor gruppe. Radiofoni er det danske ord for det engelske broadcasting.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radiogram

Tr�dl�st telegram.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radiolog

Ekspert i radiologi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radiologi

L�ren om lys-, r�ntgen- og radiumbestr�ling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radioskopi

R�ntgenunders�gelse, gennemlysning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Radiotransmission

Radioudsendelse fra teater, koncertsal, sportsplads eller lignende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Radium

en:Radium pl:RadrnRadium er et grundstof med atomnummer 88 i det periodiske system. Symbol Ra. Alle dets isotoper er radioaktive.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radius

1. Linie fra en cirkels eller kugles centrum til omkredsen.rn2. Spoleben.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radix

Rod, oprindelse, rodord, grundbogstav.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Radi�r

Str�leformig.rnrnSe ogs� Radial.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link til Radial


Kalkungrib

Kalkungrib (Cathartes aura) er en lille grib, som har sit udbredelsesomr�de i Nord- og Sydamerika.rnrnKalkungribben kan blive op til 80 centimeter fra hoved til hale.rnrnKalkungribben har �bne n�sebor, og en veludviklet lugtesans, som g�r den i stand til at lugte et �dsel selv over store afstande.

videnskabeligt navn


Raffinaderi

Sukkerkogeri, renseri, rensefabrik.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raffinement

Forfinelse, noget forfinet, spidsfindighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raffinere

Rense, forfine, lutre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raffineret

Overforfinet, dreven, ren, kunstlet, snu, spidsfindig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raffinering

Rensning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rafraichissement

Forfriskning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rafraichisseur

Parfumeforst�ver.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rafte

Ung tr�stamme med bark p�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raggare

Ung, asocial mand, med hovedinteressen lagt p� biler og piger.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raglan

�rmetype uden skulders�m.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ragnarok

1.Opera af Wagner (originaltitel: Die G�tterd�mmerung), komponeret 1874. Den er 4. del af Nibelungens Ring.rnrn2. Verdens undergang i den nordiske mytologi.

edit


Ragout

K�dret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ragtime

Synkoperet musik.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raid

Uventet, mindre milit�rt overfald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raillere

Spotte, g�re nar af.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Railleri

Spot, drilleri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Kirkeugle

Kirkeugle (Athene noctua) kan blive cirka 23 centimeter fra hoved til hale og den har et vingefang p� cirka 50-56 centimeter. Den har ligesom de �vrige ugler et rundt hoved og brede, afrundede vinger. Selve kroppen har ogs� en afrundet form, p� grund af dens l�se fjerdragt.rnrnDen lever af gnavere, sm�fugle, insekter, orme og snegle.rnrnKirkeuglen var Athenes hellige fugl i den gr�ske mytologi.rnrnEfterh�nden som kirket�rnene i Danmark er blevet lukket til, er den blevet en meget f�tallig ynglefugl i Danmark. Danmark ligger p� nordgr�nsen for kirkeuglens udbredelsesomr�de, og den er derfor afh�ngig af, at have steder hvor den kan s�ge ly for kulden.

lidt ekstra


Railleur

Spotter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raison

Grund, fornuft.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raison d'�tre

Eksistensberettigelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rajg�s

Sorte g�s der tilh�rer sl�gten Branta (latin).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raket

Projektil der drives frem ved stadig forbr�nding i den bageste del. Raketter blev brugt f�rste gang i 1232, da kineserne skulle sl� mongolerne i slaget ved Kai Fung Fu. De f�rste virkelig effektive krigsraketter blev udviklet af William Congreve i starten af 1800-tallet. Raketterne blev demonstreret for danskerne, som nogen af de f�rste i 1807. Det var nemlig f�rste gang en by blev bombarderet med raketter. Mere end 2.500 Congreveraketter fl�j ind over K�benhavn. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

De f�rste virkelige effektive krigsraketter -> De f�rste virkelig effektive krigsraketter ; Congrieve -> Congreve


Raki

Orientalsk navn for br�ndevin.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rakitis

Engelsk syge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rakitisk

Lidende af engelsk syge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rakker

B�ddelassistent.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raklere

Udskrabe kirurgisk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rallentando

Gradvis langsommere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ralliere

Genforene (specielt splittede tropper).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rally

Motorl�b fra flere udgangspunkter, men med f�lles m�l.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ramadan

Den muhammedanske fastem�ned.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ramaskrig

Voldsomt protestr�b. Udtrykket alluderer til Matt.2,18: "En R�st blev h�rt i Rama, Graad og megen Jamren; Rakel gr�d over sine B�rn og vilde ikke lade sig tr�ste, thi de ere ikke mere".

alludere kr�ver vist en henvisning


Ramassere

Samle op eller sammen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Andeskondor

Andeskondor (Vultur gryphus) er den st�rste af rovfuglene. Hannen kan blive op til 1,3 meter fra hoved til hale. V�gten kan n� op over 12 kilogram. Vingefanget er omkring 3 meter.rnrnAndeskondoren er �dsel�der.

Vingefanget er omkring 3 meter.


Ramificere

Forgrene sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ramifikation

Forgrening.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ramler

I jagtsprog betegnelsen for en hanhare.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rampe

Skr�plan, slisk, l�sseforh�jning, r�kv�rk, scenes lamper�kke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ramponere

Beskadige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ramsar-konventionen

Teksten lavet i Iran i 1971. Ved ratifikation (underskrift) anerkender det givne land sit internationale ansvar for v�domr�derne og disses dyreliv.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ramskoppet

Hest med buet n�seryg.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ran

�girs kone i nordisk mytologi.rn#Tyveri.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ranch

Amerikansk kv�gfarm.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ranchero

Meksikansk ranch-ejer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rancid

Harskrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ranciditet

Harskhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rancune

Indgroet had.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Randhagl

De hagl, der ligger yderst i haglsv�rmen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rangere

S�tte i orden, h�re hjemme, foretge, ordne, skifte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rangere med

V�re ligestillet med.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rangering

Omflytning af banevognern----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rangers

St�dtropper.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ranson

(maritimt for) ration.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ranula

S�ksvulst under tungen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapaces

Rovfulgene.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapacitet

Rovgriskhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapaci�s

Rovgrisk, glubsk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapid

Hurtig.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapiditet

Hast.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapido

Hurtigt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapir

Flad k�rde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rappel

Det at hjemkalde (specielt en gesandt).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rappellere

Hjemkalde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapport

Melding, forbindelse, indberetning, beskrivelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapportere

Afgive rapport, bringe tilbage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapport�r

Meddeler, anmelder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapsode

Oldgr�sk omvandrende folkesangerrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapsodi

Episk digt, (del af) st�rre digt, orkesterfantasi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapsodisk

Brudstykkeagtig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rapsodist

Kompilator, rapsode.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Raptatores

Svarer til ordet rapaces. Rovfuglene.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raptus

Anfald, tilf�lde, rus. Pludseligt raserianfald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rarefaktion

Svind af legemsv�v.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raritet

Sj�ldenhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raritetskabinet

Samling af m�rkelige og sj�ldne ting.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ras

Forbjerg. Etiopisk fyrste. (P� arabisk betyder ras "hoved").rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere


Rasere

Rydde, sl�jfe, barbere, plyndre, strejfe med kugler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rasmus Klump

Rasmus Klump fyldte 50 �r den 17. november 2001, og i den anledning fik han den store �re at komme p� frim�rke. Frim�rket udkom den 16. januar 2002. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

datid


Rasteplads

Omr�de, hvor tr�kkende fugle g�r ned for at hvile og �de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rastrere

Tegne nodelinier.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rasur

Det at radere skrift ud, raderet sted, h�jtidelig klipning af katolske gejstlige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rate

Takst for transport af gods til s�srn#Afdragrn#Andelrn#Del af sumrnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Tabelform


Ratificere

Stadf�ste, foretage ratificering eller ratifikation af en traktat.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ratifikation

Stadf�st(else).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ratihabere

Foretage en stadf�stelse af en ikke-myndigs tilsagn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ratio

Fornuft, �rsag, fforhold, plan, system.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ratio finalis

Hensigts�rsag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ratio legis

En lovs mening.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ration

M�l, tilm�l, tilm�lt portion.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rational

Grundig, kyndig, fornuftsm�ssig, praktisk og arbejdsbesparende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rationalisere

Ordne rationelt, indf�re arbejdsbesparende maskiner og metoder i produktionen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rationalisme

Troen p� fornuften som det vigtigste erkendelsesmiddel, str�ben mod at give bibelske undere en naturlig forklaring.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rationalitet

Det at v�re rationel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rationel


Rationere

Iv�rks�tte rationering.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rationering

Planm�ssig fordeling af f�lles beholdning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rationes

�rsager.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rattenendo

T�vende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rattrapere

Indhente, genindfange.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raucedo

H�shed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ravage

�del�ggelse, h�rgning, forstyrelse, uorden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ravagere

�del�gge, h�rge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ravelin

Halvm�neformet f�stningsvold.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Raviolo

(flertal: ravioli) Italiensk for kogt, farseret makaroni.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

flertal tilf�jet


Rayon

Distrikt, omkreds, aktionsradius, afdeling i et stormagasin, kunstsilke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Razzia

1. Afs�gning, ransagning, rovtogt.rn2. Overrumplende politiaktion.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rcp.

(p� recepter) forkortelse for (latin) recipe: �Tag!�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Re

1. (i romanske lande) noden d.rn2. Ang�ende, vedr�rende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reader

Forel�ser, l�sebog, bogkonsulent.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

bogkunsulent -> bogkonsulent


Ready made

F�rdiglavet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reagens

Stof, der underg�r eller fremkalder forandring i forbindelse med andre stoffer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reagensglas

Pr�veglas. Glas til kemiske pr�ver.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reagere

Svare, modvirke, give udslag, vise reaktion.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reaktans

Selvinduktionsmodstand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reaktion

Modtryk, bagslag, bagstr�b, modvirkning, udslag af p�virkning, svar, modstand mod fremskridt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Sl�fejl


Reaktionstid

Tid, der forel�ber fra sansep�virkning til reaktionen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reaktion�r

Bagstr�bende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reaktivere

G�re virksom igen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reaktor

Atomreaktor, motor i reaktorfly.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reaktorfly

Fly der drives efter raketsystem og ikke af en propelmotor.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Real

1. Gammel spansk og portugisisk m�nt.rn2. Saglig, virkelig, eksisterende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realeksamen

Blev afskaffet i 1978. rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realia

Viden p� reale omr�der.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Musv�ge

Musv�ge (Buteo buteo) er en del af den familie af fugle, der kaldes v�ger.rnrnMusv�gen har lange, brede vinger.rnrnMusv�gen har sit udbredelsesomr�de i Europa og Asien.rnrnMusv�gen spiser sm� pattedyr og krybdyr, som den jager fra luften i �bne omr�der. Den kan dog ogs� bruge en jagtteknik, hvor den sidder p� et tr� eller en stor sten og venter p� et bytte.rnrnMusv�gen har et meget karakteristisk mjavende kald.


Realisabel

Som kan virkeligg�res.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Som kan g�res til genstand for virkeligg�relse -> Som kan virkeligg�res


Realisere

Virkeligg�re, (ud)s�lge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realisme

1. Virkelighedssans.rn2. Virkelighedsdigtning.rn3. Kunstretning der gengiver den ubesmykkede virkelighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realismen

Kunstnerisk stilperiode i Europa 1840-1870. I Danmark 1860-1880.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realist

1. Tilh�nger af realisme.rn2. Realskoleelev.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realistisk

Virkelighedstro, usminket, praktisk gennemf�rlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realiter

I virkeligheden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realitet

Virkelighed, kendsgerning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realkommentar

Indholdskommentar.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realkredit

L�n mod sikkerhed i fast ejendom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reall�n

K�bev�rdien af en pengel�n.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realpolitik

Politik, der bestemmes af praktiske hensyn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Realregister

Sagregister.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reassumere

Genoptage en retssag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Sproglig forenkling


Reassurance

Gen(for)sikring.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reassurere

Genforsikre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reaumur

Termometer-inddeling p� 80 grader.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rebel

Opr�rer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rebellere

Lave opr�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rebelsk

Opr�rsk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rebondere

Kastes tilbage, prelle af.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rebroussere

Et tog siges at rebroussere, n�r det efter stop p� en station forlader denne i samme retning som den hvorfra det ankom.

helt ny formulering


Rebus

Billedg�de.rnrnEksempel:rnrn1 P trnrnL�sning:rnrn1 fed, P osse, men t mager = En fed Possementmager.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

eksempel tilf�jet - kan slettes hvis man finder det for d�rligt!


Recambio

Modveksel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recamier

Sofa uden rygl�n men med sidel�n.rnrnhttp://www.lib.utexas.edu/photodraw/portraits/recamier.jpgrnrn----rnrnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Receiver

Modtager.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recensent

Kritiker, anmelder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recensere

Foretage anmeldelse, kritisk bed�mmelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recent

Ny, nylig. I geologien betegnelse for i nutiden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Hvidhovedet hav�rn

Hvidhovedet hav�rn (Haliaeetus leucocephalus) er letgenkendelig p� sit snehvide hoved og hals.rnrnHvidhovedet hav�rn er en kraftig fugl, der kan blive op til 1 meter fra hoved til hale.rnrnDen er udstyret med lange ben med spidse og krumme kl�er, som den bruger til at fange fisk med i floder og s�er i Nordamerika. Benene kan klare en Stillehavslaks, der kan n� samme v�gt som hav�rnen selv.

lidt edit samt lidt mere


Recepisse

Modtagelsesbevis.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recepissere

Udstede recepisse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recept

Opskrift (specifikation p� medicin).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Receptar

Farmaceut, som laver medicin.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Receptibel

Modtagelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Receptibilitet

Modtagelighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reception

Modtagelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Receptiv

Modtagelig, l�renem.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Receptor

Modtager, sanseorgan, antenne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pygm�falk

Pygm�falk er den mindste rovfugl. Den er cirka 20 centimeter fra hoved til hale.

Oprettet


Receptur

Arbejdsplads for receptaren.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Reces

En rigsdagssamlings eller konferences endelige skriftlige resultat. St�rre lovforordning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recessiv

(om arveanl�g). Vigende, svag (modsat dominant).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recessus

Indsk�ring, fordybning, niche.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rechts

Til h�jre, h�jre om (modsat links).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recidiv

Tilbagefald efter sygdom, l�sladts tilbagefald til kriminalitet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recife

Brasiliansk by.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recipe

(p� recepter). �tag!�rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recipient

Beholder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reciprocitet

Gensidighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reciprok

Gensidig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reciprokt pronomen

Gensidigt tilbagevisende stedord.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recirkulation

Genbrug (af affaldsstoffer med mere).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recitation

Fremsigelse af digte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recitativ

I opera, kantate eller oratorium: et afsnit, der reciteres. Talelignende sangforedrag.

mere


Recitator

En opl�ser, foredragsholder..rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recitere

Fremsige (digte eller sange).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reck

Gymnastikredskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Record

Optegnelse. Grammofonplade. Rekord.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recorder

B�ndoptager.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rectascension

Et himmellegemes afstand (i tid) fra for�rspunktet. M�l til brug for stedbestemmelse p� himlen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rector magnificus

Universitetsrektor.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rectum

Endetarm.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recu

Modtagelsesbevis.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Recurrens

Tilbagefalds-, returnerende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Red

Ankerplads uden for en havn, j�vnf�r Slaget p� Reden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

j�vnf�r Slaget p� Reden.


Red tape

Embedskineseri, bureaukratisme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Redaktion

Tilrettel�gning af et skrift f�r trykning. Stedet hvor og personerne af hvem dette foretages.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Redaktionel

Vedr�rende eller stammende fra redaktionen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Redakt�r

Leder eller medarbejder af en redaktion.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reducere

Neds�tte, indskr�nke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Redan

Vinkelformet f�stningsv�rk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Redemtion

Tilbagek�b.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Redigere

Affatte og befordre i trykken.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rediskontere

Foretage viderediskontering til en anden bank.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Redivivus

Genoplivet, fornyet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Redop

Skolegalop i fire tempi.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Redoute

Lukket, mindre skanse, trafikhelle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Redressement

Det at rette et lem ud igen; g�re godt igen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reduit

Tilflugtsskanse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reduktibel

Som kan reduceres.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reduktion

Det at reducere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reduplicere

Fordoble.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reduplikation

Fordobling af orddele (for eksmpel tit, tit, mama).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reedukation

Genopl�ring. Genoptr�ning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reeksport

Genudf�rsel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reeksportere

Genudf�re (is�r i forarbejdet stand).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reel

P�lidelig, virkelig, saglig, v�sentlig, h�ndgribelig, h�derlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Terrorangrebet den 11. september 2001

eo:11-a de septembro 2001 nl:11 september 2001rnrnTerrorangrebet den 11. september 2001 var det v�rste terrorangreb i USA's histore. Fire passagerfly blev kapret p� samme tid i luftrummet over USA. To af disse passagerfly blev fl�jet direkte ind i World Trade Center i New York. Et passagerfly styrtede ned i USA's milit�re hovedkvarter i Pentagon. Det sidste passagerfly styrtet til jorden, h�jst sandsynlig efter at passagerne fors�gte at tage kontrollen med flyet fra terroristerne.rnrnBegge t�rne i World Trade Center, styrtede til jorden n�sten samtidigt. En del af Pentagon blev �delagt p� grund af den voldsomme brand, der opstod efter passagerflyets kollision med bygningen.rnrnOfrene var kolossale: 265 fra flyene, 2650 inklusiv 343 brandm�nd som styrtede ind i World Trade Center for at redde hvad der kunne reddes, og 125 fra Pentagon. Det var det mest d�delige terroristangreb i USA's historie, mange mennesker mener at det var det mest d�delige nogenside. Men det kommer an p� hvordan man definerer terroristangreb.rnrnNogle passagerer havde mulighed for at lave telefonopkald og s�ledes at rapportere hvad der skete ombord. De rapporterede at der var flere end 1 terrorist (i alt var der 19) og de overtog flyene ved hj�lp af kniv box sk�re.rnrnTerroristangrebet havde en k�mpeeffekt p� US og resulterede i en Global medf�lelse og k�mpe had overfor dem der var ansvarlige for angrebet. Oprydningen tog flere m�neder. Og der bliv oprettet mange ting for at hj�lp ofrene samt familiemedlemmer til ofrene.rnrnSelvom ingen tog ansvar for angrebene, slog US fast at de ville g� i krig med terroristerne og dem der beskyttede dem.rnEn sen september, kom Tony Blair med beviser for, at den ansvarlig var Osama Bin Larden, en rig terrorist med tilknytning til Taliban og Al Qaida. Et resultat for at l�slade Bin Laden og Al Qaida lederne ikke skete, startede US et angreb mod Afghanistan den 7. oktober 2001. Efter US angreb imod Taliban, fandt man et video b�nd fundet i Kabul, som viste at Bin Larden talte om angrebet som viste at han havde noget med det at g�re.

Rettet link til Pentagon


Christian Christopher Zahrtmann

Christian Christopher Zahrtmann, f�dt 21. december 1793, d�d 15. april 1853, dansk s�officer og politiker. Gift med Sophie Elisabeth (1805-1858), datter af den hamburgske stork�bmand C.H. Donner.rnrnI 1842 var Zahrtmann chef for fregatten Thetis p� dennes togt til Middelhavet, hvorunder ogs� Malta blev anl�bet. Om bord var to kunstnere, Vilhelm Pedersen og Frederik Theodor Kloss.rnrn1848-1850 var han marineminister, og i 1849 var han en af Grundlovens "f�dre". Udn�vnt til admiral, 1851.rnrnSammen med sine to adeligt gifte d�tre var Zahrtmann blandt H.C. Andersens rnomgangsvenner.rnrnC.C. Zahrtmann var farbroder til maleren Kristian Zahrtmann.rnrnKilder/henvisninger:rnrnM.K. Zahrtmann, Admiral C. C. Zahrtmann: En Mands og en Sl�gts Historie, 1927.


Sneugle

rnrnSneuglernrnrnBillede:sneugle.jpgrnrnrnKlassifikation:rnrnrnrnrnRige: Dyr (Animalia)rnR�kke: Rygstrengsdyr (Chordata)rnKlasse: Fugle (Aves)rnOrden: Ugler (Strigiformes)rnFamilie: Sl�rugler (Tytonidae)rnSl�gt: NyctearnrnrnrnrnArt:rnrnrnNyctea scandiacarnrnrnrnSneuglen (Nyctea scandiaca) lever p� den nordlige halvkugles tundraomr�der.rnrnSneuglehannen er n�sten helt hvid. Hunnen derimod har brunsorte pletter i den hvide fjerdragt.rnrnDen m�ler cirka 50-65 centimeter og vejer cirka 2 kilogram. Vingefanget p� en fuldvoksen sneugle ligger p� 142-166 centimeter. Hunnen er en smule st�rre end hannen. Sneuglen er p� st�rrelse med Stor hornugle.rnrnSneuglen er k�nsmoden ved 2 �rs alderen. N�r det ikke er yngletid, lever den alene. Den yngler p� tundra eller fjeldheder over tr�gr�nsen.rnrnSneuglen bygger ingen egentlig rede, men l�gger de op til 8 �g direkte p� jorden. �ggene l�gges over en lang periode, og der bliver derfor stor forskel p� ungernes st�rrelse i et stort kuld unger. 8 unger opn�s kun i s�soner med mange lemminger, som er sneuglens prim�re f�dekilde, herudover spises mus.rnrnUngerne kl�kkes efter en rugetid p� 30-35 dage.rnrnSneuglens revirsang er et kort, dumpt, lidt st�nnende "hooh", som bliver gentaget med nogle sekunders mellemrum. Hannens advarselslyd er et bj�ffende "kr�k-kr�k-kr�k", hunnens er grovere og h�jere i tonen. Et gennemtr�ngende og fl�jtende skrig "siiuue" bruges af b�de hunnen og de tiggende unger.rnrnSneuglen er ikke en truet dyreart, men den er sj�lden.rnrnBestandsst�rrelsen er ikke kendt, da sneuglen bev�ger sig over hele Arktis, alt efter hvor der er flest lemminger. De har derfor ingen faste tr�kruter forskerne kan holde �je med.rnrnI perioder med meget ringe f�de s�ger enkelte individer s� langt sydp� som Danmark. Der er ogs� mulighed for at se den i Zoologisk have i K�benhavn, hvor billedet er taget.rnrnP� gr�nlandsk hedder sneuglen uppik. Oversat til dansk bliver det noget henad "skvat-om-fuglen". Historien bag dette navn menes at have oprindelse i sneugleungernes forsvarsmekanisme. Hvis ungerne bliver grebet f�r de er store nok til at forsvare sig falder de omkuld, stritter med f�dderne og bliver ganske stive som om de er d�de og har v�ret det l�nge. Dette skulle v�re et forsvar mod r�vene, som foretr�kker levende bytte.rnrnSneuglen skulle efter sigende v�re yderst velsmagende.

Fjernet overfl�dige link


Knud 5.

Knud 5., s�n af Kong Niels' s�n, Magnus, dansk medkonge sammen med Knud og Valdemar fra 1146-1157. Efter at Erik Lam i 1146 tr�kker sig fra kongeposten, v�lger jyderne Knud til konge, mens sj�ll�nderne foretr�kker Svend. Det kommer til krig, og i en periode fordrives Knud til Tyskland, hvor det lykkes ham at samle en h�r. 1154 bekr�fter den tyske konge (senere kejser) Friedrich Barbarossa som Danmarks lensherre, at Svend skal v�re enekonge i Danmark, mens Knud skal have Sj�lland som len. I 1154 bryder stridighederne ud igen og denne gang har Knud allieret sig med Valdemar, Knud Lavards s�n, som hidtil har st�ttet Svend. Det ender denne gang med, at Svend bliver fordrevet, men i 1157 vender han tilbage, og man enes om en tredeling af riget: Valdemar f�r Jylland, Knud Sj�lland og Svend Sk�ne.rnrnFor at fejre afslutningen p� mange �rs stridigheder indbyder Svend sine medkonger til et forsoningsgilde i Roskilde. Det finder sted den 9. august 1157. Det ender med, at Svends folk myrder Knud, mens det lykkes den s�rede Valdemar at undslippe. Den 23. oktober samme �r m�des de i et kort, men voldsomt slag p� Grathe Hede. Det ender med, at Svend flygter ud i nogle sumpe, hvor han mister v�ben og udrustning. Han tages til fanhe og dr�bes med et �ksehug. Herefter er Valdemar dansk enekonge. Kunstneren Thor Lange har ved Gr�g�rde i n�rheden af Thorning opsat et stenkors p� stedet for begivenheden.rnrnErik 3. Lam (Erik III), konge af Danmark fra 1137-1146, nev� til Erik Emune og datters�n til Erik Ejegod. Ved Erik Emunes d�d er hans s�n, Knud, mindre�rig. Det samme er Magnus' s�n, Knud. Og endelig er Knud Lavards s�n, Valdemar, kun seks �r. Erik Lam er s�ledes det eneste myndige kongsemne, og valget falder da ogs� p� ham. Erik Lam stod ogs� Erik Emunes side under slaget ved Fotevik, og nogle mener, at det var ham der slog Magnus ihjel.rnrnDet lykkes ham at skabe et godt samarbejde med kirken, som han sk�nker rige gaver og privilegier. Fx f�r munkene ved Skt Peders Kloster i N�stved eneret p� torvehandel, ligesom munkene ved Skt Knuds Kloster i Odense f�r store pengegaver. Erik s�ger at styre landet ved embedsm�nd placeret rundt om i riget. Men allerede i 1139 begynder problemerne at melde sig. Harald Kesjas eneste overlevende s�n, Oluf, melder sig p� scenen. Det lykkes Oluf at blive valgt til konge over Sk�ne, og han fordriver �rkebisp Assers efterf�lger, Eskil. Han h�rger p� Sj�lland, men Erik tager kampen op, men f�rst i 1143 lykkedes det Erik Lam at f� bugt med Oluf, som bliver dr�bt i et slag i Sk�ne.rnrnI 1146 f�r Erik Lam en alvorlig febersygdom, og som den hidtil eneste konge i danmarkshistorien abdicerer han og ender sit liv i Skt Knuds Kloster i Odense; her d�r han samme �r. Han var gift med markgrevdatteren Luitgard, men de fik ingen b�rn. Han efterlader sig dog en s�kaldt frilles�n, Magnus, som senere bliver en af Valdemar den Stores modstandere. Det er ikke hans sygdom, der har v�ret �rsag til Eriks tilnavn, idet han beskrives som tapper, men uvirksom.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

Tak til S�ren S�rensen


Valdemar 1. den Store

I of Denmark sv:Valdemar den storernValdemar den Store, s�n af Knud Lavard og Ingeborg, dansk medkonge fra 1154 og enekonge fra 1157-1182. Valdemar, som f�des blot 8 dage efter at faderen, Knud Lavard, er blevet myrdet, vokser op hos Asser Rig sammen med dennes s�nner Absalon og Esbern Snare. Under stridighederne om retten til tronen mellem Svend Grathe og Knud, slutter han sig til Svend, som i 1147 g�r ham til hertug af Slesvig. I 1154 skifter Valdemar over p� Knuds side og forlover sig med hans halvs�ster Sofie. Han bliver konge i Jylland 1157 ved rigets deling mellem Svend, Knud og Valdemar og enekonge samme �r efter at Svend bliver dr�bt under det s�kaldte "blodgilde i Roskilde". Det lykkes Valdemar at undslippe, og efter at have samlet en h�r sl�r han Svend p� Grathe Hede og er nu enekonge.rnrnValdemar opbygger en st�rk kongemagt og retter flere slag mod venderne, st�ttet af vennen Absalon, som han i 1158 udn�vner til biskop i Roskilde. I 1159 samler Valdemar en sj�llandsk ledingsfl�de og gennemf�rer et togt mod venderne. I de f�lgende �r gennemf�res en r�kke togter, der kulminerer med indtagelsen af R�gen i 1169. I den forbindelse omstyrtes de kendte gudebilleder. Valdemar g�r i gang med at sikre rigets gr�nse mod syd dels ved at opf�re Valdemarsmuren i tilknytning til Dannevirke, dels ved at bygge f�stningsanl�g flere steder i landet, bl.a. ved Kors�r og Nyborg. Absalon bygger som bekendt en f�stning p� en lille � ud for handelspladsen Havn ved �resund. Den europ�iske magtkamp mellem paven og kejseren n�r Danmark i 1160, da de fleste bisper med Absalon i spidsen st�tter kongen, og �rkebiskop Eskil m� drage i landflygtighed i Frankrig. Kronen og kirken forsones dog, og det markeres med, at Valdemars fader, Knud Lavard, bliver helgenk�ret af pave Alexander III og gravsat i Skt Bendts Kirke i Ringsted. Samtidig f�r Valdemar sin 7-�rige s�n, Knud (VI) kronet og salvet som medkonge for at sikre arvef�lgen. I 1177 tr�kker Eskil sig tilbage, og Absalon udn�vnes til �rkebiskop i Lund. Absalon inds�tter flere venner p� ledende poster, og i 1180 udbryder der �bent opr�r, og Absalon m� flygte. Valdemar og Absalon vender tilbage i 1181 med en h�r og nedk�mper opr�ret.rnrnUnder Valdemars regeringstid skete der store forandringer i det danske samfund. Ledingspligten blev afl�st af en ledingsskat, og frem for at skulle huse kongen, n�r han rejste rundt i landet, s� skulle b�nderne nu betale en skat til kongens ombudsm�nd (hele apparatet med ombudsm�nd blev udbygget og v�sentlig forbedret under Valdemar 1. den Store). Kongen fik ogs� flere indt�gter i form af kongens overtagelse af ingenmandsland - hvad ingen ejer, ejer kongen. Valdemar tjente ogs� godt p� afgifter p� sildemarkedet i Sk�ne.rnrnValdemar d�r den 12. maj i 1186. Hans lig b�res af b�nder til Ringsted Kirke, hvor han begraves. Han har med rette fortjent tilnavnet "den Store", og der sker store fremskridt for landet i hans regeringstid. Sammen med sin hustru Sofie f�r han s�nnerne Knud (IV) og Valdemar (Sejr) foruden seks d�tre.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

edit, links


Knud 6.

Knud 6., s�n af Valdemar den Store, konge af Danmark fra 1182-1202. Som 7-�rig bliver han kronet og salvet som sin fars medkonge for at kongemagtens forbliven i sl�gten kan sikres. Efter faderens d�d i 1182 bliver den 19-�rige Knud formelt konge. Reelt er det biskop Absalon, som regerer p� hans vegne. Han n�gter at afl�gge lensed til den tyske kejser Friedrich Barbarossa. I stedet lykkes det i 1185 at besejre hertug Bugislav, den slaviske hersker over Pommeren, som n�dtvungent m� anerkende dansk overh�jhed. Derfor kalder Knud sig ikke blot for "de daners konge", men ogs� "de venders konge". Herved flyttes Danmarks gr�nse til Elben. Selvom herred�mmet over Pommeren oph�rer i 1225, vedbliver danske konger til og med Frederik IX at titulere sig "de venders konge". I 1197 foretog han et korstog til Estland. Livet igennem st�r han i skyggen af sin fosterfader Absalon og broderen Valdemar (Sejr). Den f�rste landskabslov, Sk�nske Lov, bliver udstedt under Knud IV. Knud d�r i 1202. Han gifter sig i 1177 med Gertrud, datter af hertug Heinrich der L�we af Sachsen og Bayern. De f�r vistnok ingen b�rn.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

edit


Valdemar 2. Sejr

II of Denmark sv:Valdemar SejrrnValdemar 2. Sejr, s�n af Valdemar den Store, dansk konge fra 1202-1241. Han efterf�lger sin broder, Knud, der d�r barnl�s. I 1188 bliver han hertug af Slesvig. Den danske ekspansion, som Valdemar den Store p�begyndte, videref�res under Knud og nu ogs� under Valdemar Sejr. F�rst erobrer han Holsten, siden Ditmarsken, L�beck og Hamburg.rnrnOg den 15. juni 1219 kommer Estland under dansk overherred�mme. Paven havde opfordret Valdemar Sejr til at iv�rks�tte et dansk korstog som hj�lp i Pal�stina, men kongen ville hellere f�rdigg�re mange �rs erobringspolitik i Estland og d�r hj�lpe Sv�rdridderne (senere indlemmet i Den Tyske Orden) med at fastholde det kristne bisped�mme her. Med i korstoget er ogs� johannitere, som siden omkring 1130 har haft pavens velsignelse til at f�re et r�dt-hvidt korsbanner. Ganske vist med et hvidt kors, som opdeler den r�de dug i fire kvadratiske felter. Dannebrog har som bekendt to kvadratiske og to aflange felter. Roskilde-munken Peder Olsen beskriver omkring �r 1500 det dramatiske slag, hvor det l�nge ser ud til, at de kristne vil tabe slaget ved Lyndanise (i dag Tallin) den 15. juni 1219. Den gamle �rkebiskop kn�ler i b�n p� en bakketop. N�r han r�kker armene mod himmelen, rykker danskerne frem, n�r armene synker ned p� grund af tr�thed viger de tilbage. Hj�lpere springer til for at st�tte den gamle �rkebiskops arme. Da kampen var p� sit h�jeste, sender Gud hj�lp. Tegnet er et r�dt flag med et hvidt kors, som falder ned fra himlen. Dette ansporer danskerne yderligere, og de vinder en stor sejr. Kong Valdemar kundg�r, at dette korsbanner, som gav danskerne sejren, herefter skal v�re det danske rigsbanner.rnrnUnder en jagttur til Ly� i 1223 tages Valdemar Sejr sammen med s�nnen Valdemar til fange af grev Henrik af Schwerin, kaldet "Sorte Henrik". Greven afv�rgede de efterf�lgende angreb, og i 1225 l�sk�bes Valdemar for 45.000 mark. Desuden skal alle erobrede omr�der i Nordtyskland gives tilbage. Endelig m� kongen sv�rge at afst� fra h�vn. Alt h�b om generobring af omr�derne brister efter nederlaget ved Bornh�ved i 1227, hvorefter Valdemar g�r i gang med rigets indre opbygning. Kort f�r sin d�d stadf�ster han Jyske Lov.rnrnP� grund af disse mange erobringstogter f�r han tilnavnet "Sejr". Alle erobrede omr�der undtagen Estland g�r imidlertid tabt igen allerede i hans egen tid. Problemet er, at det ikke er muligt at befolke de erobrede omr�der, og i stedet bos�tter tyskere sig i de erobrede omr�der. Som sin far s�ger Valdemar Sejr at sikre den kongelige arvef�lge ved at f� kronet sin �ldste s�n til medkonge, og de andre s�nner f�r hver et landomr�de i arveligt len. Dette medf�rer en sv�kkelse af kongemagten og indeholder kimen til den tronkamp, som s�nnerne udk�mper efter hans d�d. I 1205 gifter Valdemar Sejr sig med Dagmar, datter af Ottokar I af B�hmen (Tjekkiet), tilsyneladende elsket af befolkningen. Hun d�r i 1212 og hviler som bekendt udi Ringsted. P� sit d�dsleje skal hun efter overleveringen (folkevisen) have fors�gt hun at overtale Valdemar Sejr til at �gte Karl af Rises datter, Liden Kirsten, og ikke den "beske blomme", Bengerd (som hun kaldes i forkevisen). I 1214 gifter Valdemar Sejr sig alligevel med Berengaria, som er datter af kong Sancho I af Portugal. Hun bliver moder til Erik, Abel og Christoffer.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dkrn* Lexopen

de andre s�nner f�r hvert et landomr�de -> de andre s�nner f�r hver et landomr�de


Erik 4. Plovpenning

Erik 4. Plovpenning (Erik IV), s�n af Valdemar Sejr og Berengaria, f�des i 1216. Han er dansk medkonge fra 1232, dansk enekonge fra 1241-1250. I �vrigt til stor fortrydelse for hans to br�dre, Abel og Christoffer, der begge �nsker at f� del i magten. Erik og Abel kriges i flere �r, hvorunder Abel, som er greve af S�nderjylland, f�r st�tte af sine holstenske svogre. I 1244 forliges de for at tage p� et f�lles korstog mod Estland, men snart blusser kampen op igen. For at finansiere disse kampe l�gger Erik i 1249 skat p� hver plov. Den h�rdh�ndede inddrivelse af skatten skaffer ham tilnavnet "Plovpenning". Skatten er ikke s�rlig popul�r, og i 1249 m� han fx flygte fra ophidsede sk�nske b�nder, der n�gter at betale plovskat.rnrnHerudover rager Erik ogs� uklar med kirken og den magtfulde Hvide-familie. P� den tid er bisperne meget offensive. Fx m� Erik i 1237 skaffe sig pavens brev mod bisper, der n�gter at inds�tte pr�ster, udpeget af kongen, i hans kirker. Erik er dog ogs� en kirkens mand. Fx p�begynder han for egen regning opf�relsen af Gr�br�dre Kloster i Roskilde, men krig og ufred forhindrer ham i at fuldf�re arbejdet. Erik skal have givet udtryk for et �nske om at d� i gr�br�drenes ordensdragt og blive begravet i klosteret.rnrnI 1250 lykkes det for Erik at erobre st�rsteparten af Abels hertugd�mme, og de m�des hos Abel for at slutte forlig. Under bes�get, som finder sted Skt Laurentii nat den 9. august 1250, bliver Erik halshugget, og hans lig s�nkes ned i Slien. I 1258 bliver hans jordiske levninger overf�rt til Skt Bendts kirke i Ringsted, hvor han gravs�ttes. P� hv�lvingerne over Eriks grav ses kalkmalerier med scener fra hans liv og d�d.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

Tak til S�ren S�rensen


Abel af Danmark

Abel, dansk konge, f�des i 1218. S�n af Valdemar Sejr. I 1232 bliver han udn�vnt til hertug af Slesvig. I 1241 bliver hans broder, Erik Plovpenning, udn�vnt til konge efter deres fader. Dette bliver anledningen til en mange�rig strid, som ender med, at kong Erik under et bes�g hos Abel bliver halshugget og hans lig smidt i Slien. Abel bliver af de fleste betragtet som ansvarlig for mordet, men det lykkes ham at f� 24 riddere til at sv�rge p� hans uskyld ved Landstinget i Viborg, den s�kaldte "dobbelte tylvter-ed". Og det ender med, at han bliver k�ret til konge den 1. november 1250.rnrnI 1237 gifter Abel sig med Mechtilde, datter af grev Adolf IV af Holsten. P� grund af hendes afstamning bidrager hun til stor holstensk indflydelse p� Abel-sl�gtens s�nderjyske hertugd�mme. Abels og Mechtildes sl�gt er hertuger af S�nderjylland til sl�gten udd�r i 1375.rnrnAbel bliver dr�bt den 29. juni 1252 i Ejderstedt under en ekspedition mod friserne for at inddrive skyldige skatter. Legenden fort�ller, at han sp�ger i Slesvig Domkirke, hvorfor man tog hans lig op og s�nkede det i et mosehul ved Gottorp. For en sikkerheds skyld rammer man en p�l gennem hans brystkasse. I 1261 gifter hans enke sig igen, denne gang med Birger Jarl af Sverige.rnrnOm Ham er der sagt: rn Abel af navn, rn Kain af gavn.rn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

link til Landsting


Erik 5. Glipping

Erik 5. Glipping (Erik V), s�n af Christoffer I og dronning Margrethe Sambiria ("Spr�nghest"), f�des p� Lolland. Han er konge 1259-1286. Ved faderens d�d i 1259 er situationen den, at fyrst Jaromar af R�gen sammen med hertug Erik af S�nderjylland (efterkommer af kong Abel), har invaderet Sj�lland og indtaget K�benhavn. Efter et stort nederlag i 1261 bliver b�de enkedronningen og Erik Glipping taget til fange. Erik l�slades f�rst i 1264, da han bliver myndig. Indtil da fungerer hans moder, enkedronningen, som hans formynder. Erik krones nu til konge, og den m�gtige �rkebiskop Jakob Erlandsen bandlyser de bisper, der har deltaget.rnrnErik blander sig i striden i Sverige, hvor Valdemar og Magnus k�mper om magten, og Erik st�tter f�rst Magnus og siden Valdemar. I 1277 h�rger danske styrker langt ind i Sverige. For at finansiere disse eventyr foretager Erik m�ntforringelse. Hans besynderlige tilnavn beror formentlig p� hans klipning (devaluering) af landets m�nt. Erik g�r s� langt som til at optage tvangsl�n hos kirken. De utilfredse storm�nd tvinger i 1282 kongen til at afholde �rlige m�der med dem - de s�kaldte "danehoffer". Kongen tvinges til at underskrive en "h�ndf�stning", som man vel kan betragte som Danmarks f�rste grundlov. Heri st�r bl.a., at kongen regelm�ssigt skal r�df�re sig med storm�ndene, og at b�ndernes ret skal sikres. Kongen skal if�lge h�ndf�stningen indkalde "rigets bedste m�nd" til danehof og regere landet sammen med dem. Landstingene har nu udspillet deres rolle, og det er nu ikke l�ngere b�nderne, der v�lger kongen. Men man beholder dog skikken med at hylde kongen p� tinge.rnrnUnder en jagt den 22. november 1286 ("C�cilienat") s�ger kong Erik og hans f�lge ly for natten i en lade ved Finderup. Her overfaldes de af en gruppe udkl�dte m�nd, som myrder dem alle. Kongen gravl�gges i krypten til Viborg Domkirke. Efter kirkens brand i 1726 bliver kongens jordiske rester overf�rt til en muret grav bag alteret. P� Danehoffet i 1287 bliver storm�ndene Grev Jakob af Halland, marsk Stig Andersen, der har v�ret Eriks marsk, Niels Hallandsfar, Peder Porse, Peder Jakobsen og Niels Knudsen d�mt for delagtighed i mordet, og de erkl�res fredl�se. De flygter til Norge, hvor de venter p� en passende lejlighed til at vende tilbage.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

edit, link


Erik 6. Menved

MenvedrnErik 6. Menved, s�n af Erik Glipping, som myrdes i Finderup Lade da Erik Menved er 12 �r gammel. Der inds�ttes en formynderregering for den unge prins, heriblandt hans moder Agnes. Juledag 1287 krones Erik Menved til konge. De storm�nd, som er d�mt for mordet p� Erik Glipping, vender tilbage og h�rger de danske kyster. Flere storm�nd og gejstlige slutter sig til de fredsl�se, bl.a. Eriks bror, hertug Christoffer, som i 1315 m� g� i landflygtighed.rnrnI 1289 udn�vnes Jens Grand til �rkebiskop efter Jens Dros. Jens Grand er imidlertid af Hvidernes sl�gt og i familie med flere af de fredl�se, som han �benlyst st�tter. I 1294 arresteres Jens Grand, men det lykkes ham i f�rste omgang at flygte til Hammershus. Siden forts�tter han til pavehoffet, hvor han indleder proces mod Erik Menved. Erik Menved d�mmes til at geninds�tte ham i hans embede samt betale en erstatning p� 49.000 mark s�lv. Erik n�gter at betale, og i 1299 bliver landet lyst i interdikt. I 1301 m� Erik "krybe til korset", og Jens Grand inds�ttes af paven som �rkebiskop i Riga. I 1293 d�r de fredl�ses leder, marsk Stig Andersen, og angrebene aftager.rnrnErik Menveds ambition er at genoptage Valdemar Sejrs (II) erobringspolitik i Nordtyskland. I 1302 hyldes han som lensherre over fyrsted�mmet Rostock. I 1304 stadf�ster den tyske konge Albrecht I afst�else af landene nord for floderne Elben og Elde. Erik beslutter at g� l�s p� Wismar og Rostock, men modstanden er h�rdere end forventet, og f�rst efter 6 m�neder overgiver de to byer sig. I 1316 taber Erik slaget ved Stralsund, og i 1317 bliver der sluttet fred. Krigen har v�ret bekostelig, og regeringen m� udskrive nye skatter. I 1336 indstilles udm�ntningen, og de penge, der er i oml�b, er v�rdil�se. I 1317 pants�ttes Fyn for 3 �r til de holstenske grever Johann og Gerhard. Det kommer til flere opr�rsfors�g b�de p� Sj�lland og i Jylland. For at holde befolkningen i skak bygges flere "tvangsborge", fx Kal� nord for �rhus, Borgvold i Viborg, Bygholm ved Horsens og Ulstrup �st for Struer.rnrnErik er gift med Ingeborg, datter af den svenske konge Magnus Ladul�s. De f�r 14 b�rn, som alle enten er d�df�dte eller d�r som sp�de. Erik Menved d�r den 13. november 1319 og begraves Skt Bendts Kirke i Ringsted. Han efterlader til sin yngre broder, Christoffer II et land, som b�de politisk og �konomisk er fallit.rnrnTilnavnet: Menved, betyder et ar, som giver kroniske smerter.rn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen


Valdemar 3.

Valdemar 3. ( 1314-1364 ), konge af Danmark fra 1326-1329. Da Christoffer er flygtet ud af landet, v�lger de holstenske og dansk storm�nd en ny konge, og valget falder p� den 11-�rige hertug Valdemar af Slesvig. Valdemar er efterkommer af kong Abel og dermed retm�ssig arvtager til den danske trone. P� grund af hans alder bliver Valdemars morbroder, den magtfulde grev Gerhard af Rendsborg ("grev Gert eller Den Kullede Greve"), som ogs� er den st�rste panthaver, udn�vnt til rigsforstander og formynder. Valdemars h�ndf�stning er mindst lige s� streng som Christoffers. Af nye bestemmelser er, at alle kongelige borge i Sk�ne skal sl�jfes, og alle storm�nd skal have lov til at bef�ste deres hjem. Det vigtigste tiltag er dog "Constiutio Valdemariana", som siger, at for fremtiden m� samme person ikke v�re herre over S�nderjylland og Danmark p� samme tid.rnrnDanmark er nu fuldst�ndig p� storm�ndenes h�nder, hvilket ikke er popul�rt blandt b�nderne. Dels er de fleste udl�ndinge, dels bliver der udskrevet mange nye skatter. I 1328 rejser b�nderne p� Sj�lland sig til opr�r, som dog bliver nedk�mpet. I 1329 er det jyderne, der rejser sig til opr�r. De har lidt mere medgang, men ender ogs� med at blive sl�et ned. Til sidst opgiver grev Gert p� den unge konges vegne, og i 1329 vender Christoffer tilbage til tronen, mens Valdemar bliver hertug af S�nderjylland. Valdemar d�r i 1364. Han er gift med Richardis af Sachsen-Lauenburg. Sammen f�r de s�nnen Henrik, der arver S�nderjylland efter faderens d�d.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

Tak til S�ren S�rensen


Valdemar 4. Atterdag

AtterdagrnValdemar 4. Atterdag (Valdemar IV), s�n af Christoffer II, konge af Danmark fra 1340-1376, f�des i 1320 (ca). Efter at faderen blev drevet ud af landet i 1326 har Valdemar opholdt sig i ved det kejserlige hof i Sydtyskland. hvor han f�r en fyrstelig opdragelse. Efter at Niels Ebbesen den 1. april 1340 har myrdet grev Gert (Gerhard), "den kullede greve" bliver der den 22. april 1340 i Spandau ved Berlin indg�et et forlig med det indhold, at Valdemar skal v�re konge, og at landet nord for Limfjorden skal tilfalde ham. Resten af N�rrejylland f�r han mod at betale 35.000 mark s�lv. Endvidere aftales, at de tyske grever successivt skal opgive besiddelserne Kal�, Horsens, Kolding og Ribe. Ved �gteskabet i 1360 med Helvig, datter af hertug Erik II af S�nderjylland, medbringer hun i medgift en fjerdedel af N�rrejylland.rnrnSkt Hansdag 1340 v�lges Valdemar til konge p� landstinget i Viborg og st�r nu overfor en utrolig stor opgave: at samle riget og betale kreditorerne deres tilgodehavender. Landet har da v�ret under holstensk herred�mme siden 1332. I 1341 udsteder Valdemar amnesti til alle, der m� have forbrudt sig mod hans fader eller resten af familien. I 1346 s�lger Valdemar Estland, der havde v�ret dansk siden 1219, til Den Tyske Orden for en pris p� 10.000 mark s�lv. Hans metoder er meget h�rdh�ndede, og der er en del till�b til opr�r rundt omkring. Men i l�bet af 4-5 �r er ogs� Sj�lland blevet "indl�st". De katolske bisper er meget glade for kongen, og han opsl�r sit hovedkvarter i Vordingborg, som han g�r til Danmarks st�rste f�stning og fl�destation.rnrnDa st�rsteparten af riget igen er p� danske h�nder, begynder Valdemar at blande sig i forholdene i Nordtyskland. Han st�tter sin svoger, markgreve Ludwig af Brandenburg i en konflikt med en bedrager, der h�vder at v�re den forl�ngst afd�de markgreve Valdemar. Bedrageren st�ttes imidlertid af den tyske kejser. I 1349 sl�r han bedrageren i et slag i Nordtyskland. Den hjemlige begejstring over kongens indblanding i de tyske forhold er begr�nset. I 1351 erkl�rer de holstenske grever, der endnu er i Danmark, sammen med en r�kke jyske storm�nd Valdemar krig. I 1353 bliver der indg�et forlig, og greverne f�r lov til at beholde deres panteslotte p� Fyn.rnrnI 1357 udbryder der igen opr�r blandt de jyske storm�nd, bl.a. drost Claus Limbeck og marsk Palle Jonsen Munk og de holstenske grever. I 1357 vinder Valdemar det afg�rende slag ved Broberg p� Fyn. Kampene afsluttes f�rst i 1360 ved fredslutning p� et danehof. Her vedtages ogs� ogs� en h�ndf�stning, som kongen m� underskrive.rnrnOg nu retter Valdemar interessen mod Sk�ne, der i 1332 er lagt ind under den svenske konge Magnus Smek, efter at sk�ningerne har dr�bt de tyske pantherrer foran Lunds Domkirke. Kong Magnus tr�nges af sin s�n, Erik, som selv vil v�re konge, og b�de far og s�n beder Valdemar om hj�lp. Valdemar lover gener�st dem begge sin bistand. Da Valdemar rykker ind i Sk�ne, giver Magnus ordre til at overlade de sk�nske borge til de danske tropper, og i l�bet af kort tid vajer Dannebrog, som Valdemar har gjort til rigsbanner, over Sk�ne. Efter erobring af Malm� og Helsingborg er Sk�ne - og is�r det indbringende sildemarked - atter p� danske h�nder. Kongens st�rste indt�gter p� den tid var afgifter fra sildemarkederne ved Falsterbo og Skan�r. Hvert �r i september st�vner omkring 100.000 k�bm�nd fra hele Europa til Falsterbo. T�nderne med den gode sild fra �resund bliver vejet af kongens m�nd, afgiften betales, og t�nderne rulles om bord i skibene.rnrnValdemar forts�tter sine erobringer med i 1361 at indtage hansestaden Visby p� den svenske � Gotland. Visby, som er en af den tids mest velhavende byer, er is�r beboet af tyskere, der handler p� Rusland og tjener store penge. Men nu er det for meget for forbundet af nordtyske handelsbyer, Hansest�derne, og de erkl�rer krig. I Vordingborg modtager Valdemar 77 krigserkl�ringer fra Hanseforbundet, som best�r af byer i hele Europa. Kongen s�tter den gyldne g�s p� spiret af Vordingborg Kirke og udtaler: "77 h�ns og 77 g�s betyder intet... ". Men her m�der Valdemar for f�rste gang sin overmand. Efter nogle indledende sejre ender det med et stort nederlag, hvorunder Valdemars eneste s�n, Christoffer, falder. I 1368 m� Valdemar flygte fra Danmark, og i mere end et �r opholder han sig ved det tyske kejserhof. Mens han er her, afl�gger Valdemar bes�g hos begge paver, b�de ham i Rom og ham i Avignon. Valdemar f�r tilladelse til at rejse til den hellige grav i Jerusalem og lade sig sl� til Ridder af Den Hellige Grav, denne orden er den h�jeste, man kan opn� p� den tid. Den 24. maj 1370 m� Danmark underskrive en ydmygende fredsaftale i Stralsund, hvor Hansest�derne f�r Sk�ne i pant og kontrol over sildemarkedet i Sk�ne i 15 �r. Og endelig f�r de retten til at godkende valget af Valdemars efterf�lger. I 1371 vendte Valdemar hjem til Danmark.rnrnNu koncentrerer Valdemar sig om S�nderjylland, der er den sidste del af riget, der mangler. S�nderjylland ledes af den barnl�se hertug Heinrich. Valdemar overtager flere store pantelen, bl.a. Als og Sundeved. I 1375 d�r Heinrich, og hans enke overlader Valdemar T�nderhus. Det lykkes dog ikke Valdemar at f�re S�nderjylland helt hjem til riget. Tilnavnet "Atterdag" menes at stamme fra plattysk, hvor "Ter Taghe" betyder "hvilke dage!". Befolkningen gav ham ogs� tilnavnet "Den Onde" for hans h�rdh�ndede metoder, men eftertiden husker is�r hans utrolige indsats for at samle det danske rige.rnrnValdemar Atterdag d�r den 24. oktober 1375 og begraves i klosterkirken i Sor�. Med hustruen Helvig havde han 6 b�rn, men kun �t af dem overlever faderen, Margrethe I.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

edit, links; en lang gentagelse slettet


Sun Microsystems

Microsystems fr:Sun MicrosystemsrnrnSun Microsystems er en forkortelse for Stanford University Network Microsystems. rnrnSun Microsystems er en amerikansk IT-virksomhed, der blandt andet er kendt for styresystemet Solaris (en Unix) og programmeringssproget Java.

wiki


Den kongel�se tid

Den kongel�se tid fra 1332-1340. Efter at Christoffer II er d�d i 1332, st�r Danmark uden konge. Til geng�ld er der to ledere, nemlig grev Johann som pantherre �st for Storeb�lt, og grev Gerhard (grev Gert, Den kullede Greve) som pantherre over Jylland og Fyn. Greverne har lov til at udskrive skatter for at f� d�kket deres tilgodehavender. Skatten inddrives af soldaterne uden n�de. De er heller ikke er blege for at plyndre og l�gge g�rde �de. Det administrative system k�rer videre, der holdes kongelig rettergang, og danehoffet indkaldes hvert �r. Men det er en meget urolig tid. Helt op i N�rrejylland tager de p� togt. Ingen bonde kan f�le sig sikker. Skibsfarten uds�ttes for piratangreb. Selv i byerne kan man ikke f�le sig sikker. Grev Gert bringer med sig en h�r p� ca 11.000 mand. I 1332 river Sk�ne sig l�s og g�r ind under den svenske krone. I Jylland rejser b�nderne sig til opr�r, men det bliver sl�et ned i 1334.rnrnGrundtvig (1839) har fors�gt at beskrive stemningen i Danmark p� den tid:rnrn Om Danemarks kvide der l�d en sangrn s� s�rgelig:rn Der var ingen konning i Danevang,rn men borgerkrig.rn Dansken var fredl�s i skov og p� hede,rn herrer vi havde af himmelens vrede,rn for tyskerne reves om Danmark.rnrnHertug Valdemar af S�nderjylland slutter sig nu til det parti, der arbejder for at bringe Christoffer II's s�n, Valdemar (Atterdag) p� tronen. Grev Gert tvinger hertug Valdemar til at opgive S�nderjylland mod at f� N�rrejylland, mens Gert selv overtager S�nderjylland. Gert udskriver nye skatter for at straffe opr�rerne, og han rider med omkring 4000 mand til Randers, hvor han etablerer sit hovedkvarter.rnrnDa samler den jyske v�bner Niels Ebbesen en skare p� kun 47 mand som om aftenen den 1. april rider over Randers Bro og ind i byen. Det lykkes Niels Ebbesen og hans m�nd at undg� de tyske soldater og n� frem til grev Gert. Og med et hug skiller Niels Ebbesen grevens hoved fra kroppen, og derved er Jylland befriet for den h�rdh�ndede hersker. Kendt er ogs� sagnet om Sven Tr�st, som har �ndsn�rv�relse nok til at smide broplankerne i vandet, s�ledes at Niels Ebbesen og hans folk har passeret Randersbro, s� grevens folk ikke kan forf�lge dem. For denne bedrift bliver han sl�et til ridder af Randersbro af Niels Ebbesen.rnrnGennem for�ret og sommeren tilbageerobrede jyderne deres land, blot ikke Skanderborg Slot, hvor holstenerne holder stand. Den 2. november 1339 kommer de holstenske tropper fra Fyn de belejrede til unds�tning, og 2200 jyder, heriblandt Niels Ebbesen, mister livet. Da grev Gert er d�d, skynder hans s�nner Heinrich og Claus sig ud af landet. Den 22. april 1340 bliver der i Spandau ved Berlin indg�et et forlig, som indeb�rer at Valdemar bliver konge og f�r tildelt Aalborghus og landet nord for Limfjorden. Resten af N�rrejylland kan f�s mod en betaling p� 35.000 mark s�lv. Herefter vil greverne gradvis opgive Kal�, Horsens, Kolding og Ribe.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)

1939 -> 1339 ; edit


Oluf 3.

III of DenmarkrnOluf 3., s�n af Valdemar Atterdags datter, Margrete, f�des i 1370. Dansk konge fra 1376-1387, norsk konge fra 1380-1387. Da Valdemar Atterdag d�r, har han ingen overlevende s�nner. Af seks b�rn er kun Margrete tilbage. Hun bliver gift med H�kon VI af Norge og f�r s�nnen Oluf. Valdemar har faktisk lovet den svenske konge, Albrecht III af Mecklenburg, at dennes s�n, Albrecht IV, skal overtage den danske trone efter Valdemars d�d. Men hverken befolkningen eller Rigsr�det med drosten Henning Podebusk i spidsen �nsker Albrecht IV som konge. Hansest�derne er heller ikke begejstrede. Fyrsted�mmerne Pommern og Sachsen-Lauenburg �nsker heller ikke en mecklenburgsk stormagt til nabo. Valget falder da p� Oluf med hans mor, Margrete, som formynder. Oluf m� underskrive en h�ndf�stning hvori han lover at indkalde til danehof hvert �r, samt at en del af de ejendomme, som Valdemar Atterdag har konfiskeret, skal tilbageleveres.rnrnI 1376 g�r en mecklenburgsk h�r landgang ved K�benhavn, men drost Henning Podebusk klarer sagen ad forhandlingens vej. I 1380 d�r kong H�kon VI af Norge, og Oluf overtager tronen. Margrete vender nu blikket mod Sk�ne, hvor flere borge, og is�r det indbringende sildemarked - er p� Hansest�dernes h�nder. Ved fredsslutningen ved Stralsund i 1370 under Valdermar Atterdag var det aftalt, at det indbringende sildemarked skulle v�re p� udenlandske h�nder indtil 1385. Margrete l�gger et stort diplomatisk pres p� Hansest�derne for at f� dem til at opgive Sk�ne. Og hun n�jes ikke med diplomatiske midler, men udf�rer ogs� egentlige pirattogter mod Hansest�dernes handelsskibe. Til sidst f�jer Hansest�derne sig, og Sk�ne er nu igen p� danske h�nder. Og nu g�lder det Sverige, hvor svenskerne er yderst utilfredse med deres konge, Albrecht III af Mecklenburg. Margrete indleder forhandlinger med svenske storm�nd, som er meget tilb�jelige til at lade Oluf bestige den svenske trone. Men inden det lykkes Oluf at forene de tre nordiske lande, d�r han den 3. august 1387, knap 17 �r gammel. Han begraves i klosterkirken i Sor�. Han blev aldrig gift og efterlader sig ingen b�rn.rnrn----rnSe ogs� konger�kken for de �vrige danske konger.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* S�ren S�rensen (www.aerenlund.dk)rn* Lexopen

en:


Hedeh�g

Hedeh�g (Circus pygargus) er en slank langbenet k�rh�g.rnrnHedeh�gen har et uglelignende ansigt, hvor �jnene er omgivet af en lille fjerkl�dt knoglekant. Denne kant beskytter h�gen mod skader p� �jnene, og kan fungere som skygge for solstr�ler og dermed forbedre synet.

oprettet med lidt om dens ansigt.


Lannerfalk

Lannerfalk (Falco biarmicus).rnrnLannerfalken jager ved med stor fart at dykke mod byttet. Ved denne metode rammer den sit fuglebytte s� h�rdt, at det ofte kn�kker halsen. Efterf�lgende griber lannerfalken sit bytte i luften eller samler det op fra jorden.

edit


Plettet stor hornugle

Plettet stor hornugle (Bubo africanus).rnrnDen plettede hornugle har ekstra store �jne der g�r, at mere lys slipper ind i �jet. Uglen opn�r derved et ekstra godt natsyn.rnrnUglen har ogs� to duske oven p� hovedet, der til forveksling kunne ligne �rer. �rerne er dog gemt p� hver side af hovedet under nogle stive fjer. Duskene anvendes alene til at signalere med.

Oprettet


Mauritius t�rnfalk

Mauritius t�rnfalk (Falco punctatus) er hjemmeh�rende p� �en Mauritius i Det Indiske Ocean.rnrnMauritius t�rnfalken har korte vinger og en bred hale. Begge dele er lidt ukarakteristiske for en falk, men g�r det nemmere for Mauritius t�rnfalken at man�vrere i de skovomr�der som er dens levested.

edit


Prototype

Urform.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Pr�rieugle

rnrnPr�rieuglernrnrnBillede:pr�rieugle.jpgrnrnrnKlassifikation:rnrnrnrnrnRige: Dyr (Animalia)rnR�kke: Rygstrengsdyr (Chordata)rnKlasse: Fugle (Aves)rnOrden: Ugler (Strigiformes)rnFamilie: Ukendt (Strigidae)rnSl�gt: AthenernrnrnrnrnArt:rnrnrnAthene cuniculariarnrnrnrnPr�rieuglen (Athene cunicularia) er en lille fugl med lange ben. Den er den mindste ugleart i verden med sine 22-24 centimeter. Den har store �jne, et rundt ansigt og n�gne f�dder.rnrnPr�rieuglen lever p� pr�rier og gr�ssletter i Amerika, fra Canada til spidsen af Sydamerika.rnrnPr�rieuglen er k�nsmoden efter 1 �r.rnrnDen overtager ofte forladte pr�riehundehuller, som bruges som rede. Her l�gges 4-6 �g. rnrnPr�rieuglen er til forskel fra de fleste andre ugler aktiv om dagen. Den jager ved hj�lp af b�de synet og h�relsen. Dens foretrukne bytte er krybdyr og insekter.


Filippinsk abe�rn

Filipinsk abe�rn (Pithecophaga jefferyi) lever i skovomr�der p� �gruppen Filippinerne i Syd�stasien.rnrnAbe�rnen er en af de mest sj�ldne rovfugle, da den t�tte tropiske skov den lever i bliver ryddet til mennesker og landbrug.rnrnDen lever prim�rt af fugle, men fanger engang imellem ogs� en abe.

en aber -> en abe


Reellitet

Det at v�re reel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reemtion

Tilbagek�b.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reengagement

Genans�ttelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reengagere

F�ste p�ny.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refaktie

V�gtfradrag for beskadigelse af varer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refektorium

Spisesal i et kloster.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Referat

Gengivelse, beretning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Referee

Sportsdommer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reference

Henvisning. (Specielt til person eller firma, hvor oplysninger om en ans�ger kan f�s).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Referendum

Folkeafstemning om en lov.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Referent

En der gengiver, skildrer eller henviser til.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refill

Konsumvare til genp�fyldning af t�mt emballage (hylster, flaske med mere).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refined

(om stoffer) raffineret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reflation

Prisstigning, som udligner forudg�ende prisfald men ikke h�ver prisniveauet mere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refleks

Tilbagekastet sanseindtryk (lys lyd med mere). Uvilk�rlig nerve-reaktion. Genskin, genvirkning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refleksion

Det at afgive refleks. Eftertanke, overvejelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refleksiv

Tilbagevisende (stedord), med samme begreb til genstand som grundleddet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refleksologi

L�ren om reflekserne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reflektant

En, der reflekterer p� et tilbud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reflektere

Fremmedord. Danske synonomer: overveje, g� ind p�, tilbagekaste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reflektor

Spejlteleskop. Billeddannelsen sker ved lysets tilbagekastning fra et parabolsk spejl til sekund�re spejle, som sender lyset ud gennem siden af kikkerten eller tilbage gennem et hul i hovedspejlet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reflektorisk

Refleksm�ssig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refluere

Str�mme tilbage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refluks

Tilbageflyden. Ebbe.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reform

Nyordning, omdannelse, forbedring.rnrnSe ogs� Reformation.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Reformation

Ordet bruges udelukkende om den kirkelige fornyelse som i 1500-tallet f�rte til dannelsen af de protestantiske kirker.rnrnSe ogs� Reform.

helt omskrevet


Reformator

Fornyer; lederskikkelse under Reformationen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Reformatorisk

Forbedrende, omdannende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reformere

Nyordne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reformisme

Arbejderbev�gelse, der g�r ind for en gradvis overgang til socialisme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refrakt

Brudt. (l�gemiddel) i sm� m�ngder hurtigt efter hinanden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refraktion

Lysbrydning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refraktor

Astronomisk kikkert. Billeddannelsen sker via linsesystemer, objektiv og okular.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refrakt�r

Ops�tsig, ulydig, up�virkelig af l�gebehandling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refrangibilitet

Lysstr�les evne til at brydes.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refrigerantia

K�lende (l�ge)midler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refrigeration

Afk�ling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refrigerator

K�lemaskine.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refrigerere

Afk�le.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refr�n

Omkv�d.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refuge

Tilflugt. Trafikhelle. �.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refugium

Asyl.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refundere

Tilbagebetale, godtg�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refusere

1. Afsl�. Tilbagevise. Afvise.rn2. (om heste) vige over for en forhindring.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refusion

Godtg�relse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refutation

Gendrivelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Refutere

Modbevise.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regal

Kongelig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regale

Konges (eller stats) s�rrettighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regalere

Traktere, fryde sig, over�se, nyde, gotte sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regalement

Traktement.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regalier

Kronsmykker.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regatta

Kaproning, kapsejlads.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regence

Formynderregering.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regencestil

Forl�ber for rokokoen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Regeneration

Genv�kst, genopst�en, det at forny, vokse ud igen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regenerere

Genudvikle sig, genopst�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regens

Fribolig for studenter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regent

En (fyrste), der regerer et land.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regering

Et lands styre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regesta

Kronologisk dokument-liste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reggae

Rytmisk musikform fra Jamaica.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regi

Scene- eller filmsrekvisiter. En regiss�rs arbejde. Iscenes�ttelse, forvaltning af statsmonopoler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regime

Styre(m�de), -s�t, styrelse, regeringsform.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regimen

Foreskreven levem�de, di�t.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Regiment

H�rafdeling, ledet af en oberst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regimente

Herred�mme, styres�t, styrelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regina

Dronning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Region

Egn, kreds, omr�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regional

Egns-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regionalisme

Hjemstavnsbev�gelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regiss�r

Teaterfunktion�r der s�rger for at rekvisitter, kulisser og kostumer er i orden. (i udlandet) sceneinstrukt�r.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Register

Indholdsliste, emneliste, protokol, en orgelstemmes piber, stemmeleje.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Registered

Anbefalet (brev), patenteret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Registerton

(Skibsm�l) cirka 2,83 kubikmeter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Registrant

Protokol.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Registrator

En der f�rer en protokol.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Registratur

Indf�relse i et register. Stedet hvor det sker.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Registrere

Bogf�re, optegne, give udtryk for.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reglement

Regulativ, forskrift, rettesnor.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reglementarisk

Foreskreven, lovbefalet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reglementeret

Foreskreven.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regnum

(Konge)rige, kongev�rdighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regnum animale

Dyreriget.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regnum coeleste

Det himmelske rige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regnum minerale

Mineralriget.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regnum terrestre

Det jordiske rige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regnum vegetabile

Planteriget.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regredere

Vige, g�re regres krav p� at f� en udgift godtgjort.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regression

Tilbagegang, vigen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regressiv

Tilbageskridende, tilbagevirkende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regrettabel

Beklagelig.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regrettere

Beklage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reguladetri

Forholdsregning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regularisere

Svarer til regulere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regularitet

Regelm�ssighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regulativ

Reglement.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regulator

Middel beregnet at at ordne, g�re regelm�ssig, tilpasse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regulere

Fasts�tte, ordne.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Regul�r

Regelm�ssig, ordentlig, rigtig; om polygon med alle sider og vinkler lige store.

omskrevet


Rehabilitation

�resoprejsning, geninds�ttelse i en tidligere v�rdighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rehabilitering

(�res)oprejsning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reichsmark

Tidligere tysk m�nt svarende til 100 pfennig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Reificere

Tingsligg�re, forvandle fra abstrakt til konkret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reimplantation

Geninds�ttelse af l�srevet legemsdel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reimport

Genindf�rsel af varer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reimportere

Genindf�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reimpression

Genoptrykning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reimprimere

Genoptrykke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reine

Dronningrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reine douairiere

Enkedronning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reinkarnation

Det at genf�des i et andet legeme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reinstallere

Geninds�tte, genanbringe.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


ReiserFS

I computerterminologi et filsystem, som hurtigt kan reparere sig selv efter for eksempel str�msvigt. Diske med ReiserFS m� ikke v�re mere end 75% fyldte p� grund af systemets design. Findes for eksempel hos styresystemet Linux.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reit.

(p� recepter) forkortelse for reiteretur �kan udleveres p�ny�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Reiteration

Gentagelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reiterativ

Gentagen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reiterere

Gentage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rejekt

Forkastet, kasseret, dumpet til eksamen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rejektion

Det at afvise, lade dumpe, kassere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekalcitrant

Opr�rsk, genstridig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekalcitrere

Sparke bagud, stritte imod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekapitulation

Det at gentage, give en oversigt over hovedpunkterne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekapitulere

Gentage, gensamle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekaptur

(= reprise) genopf�relse af teater eller filmstykke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reklamation

Klage, indsigelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reklame

Offentlig anbefaling af varer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reklamere

G�re reklame eller indsigelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reklusion

Afsondring, eneboerliv.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekognition

Godkendelse, vedkendelse, statsafgift ved ejerskifte.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekognoscere

Udspejde, unders�ge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekommandation

Anbefaling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekommandere

Anbefale.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekommand�r

Markedsudr�ber.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekompensation

Erstatning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekompensere

Erstatte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekonciliabel

Forsonlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekonciliation

Forlig, forsoning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekonciliere

Forsone, forlige.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekonstruere

Foretage en genfremstilling, omdannelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekonstruktion

Genfremstilling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekonvalescens

Tiden mellem helbredelse og kr�fternes tilbagevenden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekonvalescent

En, der er ved at komme sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekonvention

Modklage mod sags�geren.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekord

Toppr�station (is�r sportslig).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekreation

Hvile, adspredelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekrut

Soldat under uddannelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekrutere

Hverve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rektangel

Retvinklet firkant.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rektangul�r

Rektangelformet.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rektapapir

Personligt, uoverdragligt v�rdipapir.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rektificere

Berigtige, rense ved gentagen destillation.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rektifikation

Det at rektificere, retlini�r buel�ngde-bestemmelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rektilinear

Retliniet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rektor

Leder af en h�jere l�reanstalt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rektorat

En rektors embede og v�rdighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekuperation

Genvindelse, rekonvalescens.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekuperativ

Helbredende, styrkende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekuperere

Genvinde, komme sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekruttere

RO: rekruttere.rnSebastjan

rekruttere


Rekurrere

Ty til, vende tilbage, s�ge regres (hos).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekurrende

Tilbagevendende.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Rekurrere indhold var r�get ind her. Rettet til tilbagevendende


Rekurs

Tilflugt, regres, appel af dom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekusation

V�gring, afslag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

V�gring, af slag -> V�gring, afslag


Rekusere

Frabede sig, stritte imod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekviem

Katolsk sj�lemesse for de d�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekvirent

Den, der kr�ver en fogedforretning eller lignende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekvirere

Kr�ve, sende bud efter, bestille.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekvisit

Tilbeh�r, redskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekvisition

Bestillingsseddel. Tidligere anvendes ordene krav(sret) og indkrav.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekvisitus

Den, mod hvem en fogedforretning eller lignende foretages.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekvisit�r

Forvalter af teaterrekvisitter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekyle

Tilbagest�d fra skydev�ben.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekyl

RO: rekyl.rnrnSebastjan

Rekyl


Rekylere

St�de bagud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rekylgev�r

Et selvladende gev�r, der lader ved hj�lp af rekylets tryk mod bundstykket. rnrnModsat: Gasgev�r.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relais

Forst�rker og videresender af elektriske impulser. Stavem�den relais gik af brug i dansk f�r 1940. Staves nu rel�.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Relaksation

Afslappelse, formildelse af en straf.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relaksere

L�sne, slappe, fritage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relaps

Tilbagefald.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relapsere

F� tilbagefald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relatere

S�tte i relation til.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relation

Forhold, forbindelse, beretning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relativ

Forholdsbestemt, forholdsvis, delvis, henf�rende (stedord).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Relativisme

L�ren om, at intet er absolut.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relativitet

Forholdsm�ssighed, forholdsbestemthed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relatorisk

Fort�llende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Release

Frigivelse til offentligg�relse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relegation

Forvisning, bortvisning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relegere

Bortvise, ekskludere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relevans

Det at v�re vedkommende (sagen), vigtig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relevation

Lettelse, forsk�nelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Releve

Mellemret efter suppen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reliabilitet

P�lidelighed.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relief

Billedhuggerarbejde, der kun delvis tr�der frem fra baggrunden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Religioso

Fromt, h�jtideligt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Religi�s

From, gudfrygtig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Religi�sitet

Gudsfrygt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relikt

Levning af fortidigt plante- eller dyreliv.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Relikvie

Helgenlevn.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reluition

Indl�sning af et pant.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reluktans

Magnetisk modstand, modstr�ben, ulyst.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rel�

Forst�rker og videresender af elektriske impulser.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rem

M�leenhed for ioniserende str�ling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remanens

Best�end, bestandighed, forbliven, rest.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remanent

Tilbageblivende. Vist n�sten udelukkende i udtrykket remanent magnetisme, om den magnetisme som bliver tilbage i et stykke jern n�r det udefra kommende magnetfelt fjernes.

remanent magnetisme


Remarkabel

Bem�rkelsesv�rdig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rembours

Bankbetaling til s�lger mod k�bers veksel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remboursere

Godtg�re, d�kke.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remediere

Afhj�lpe, r�de bod p�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remedium

Redskab, l�gemiddel, lovlig afvigelse fra en m�nts normalv�gt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reminder

P�mindelsesannonce, rykkerskrivelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remington

V�bensmeden Remington begyndte i 1870 at masseproducere symaskiner og i 1874 sendte han den f�rste Remington-skrivemaskine p� markedet. �ren for konstruktionen af denne har C.L. Shole. Det allerf�rste patent p� en skrivemaskine g�r helt tilbage til 1714.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reminiscens

Erindring, mindelse, huskerest, minderest.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reminiscere

1. Anden s�ndag i fasten.rn2. Fremdrage erindringer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remis

Uafgjort spil i skak.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remis ouvert

(P� telegram) udleveres �bent.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remise

Vognhalrn#Hyrevognrn#Tr�gruppe, se ogs� flyvende remisern#Art f�gteangreb. rnrnSe ogs� remisse.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Punktform


Remisse

Oversendelse af penge eller v�rdipapirer.rnrnSe ogs� Remise.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

link


Remission

Gradvis aftagen af sygdomssymptom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remittenda

Usolgte varer (for eksempel b�ger) som returneres.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remittent

Den, til hvem en veksel udstedes.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remittere

Tilbagesende, oversendet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remitterende

Gradvis aftagende og p�ny stigende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remonstration

Modforestilling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remonstrere

G�re forestilling, protestere, advare, v�gre sig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remonte

Ung, uafrettet milit�rhest.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remonterende

Som b�rer blomst eller frugt to gange om �ret.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remotion

Fjernelse, afs�ttelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Removere

Fjerne, afs�tte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remplacement

Det at erstatte, afl�se.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remplacere

Afl�se, tr�de i steden for.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Remuneration

Bel�nning for en tjeneste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ren granulatus

Skrumpenyre.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ren mobilis

Vandrenyrern----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renal

Nyre-.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rencontre

Uventet m�de, mindre kamp.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rendant

Regnskabsf�rer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rendement

Udbytte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rendez-vous

St�vnem�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renegat

Frafalden, overl�ber.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renegere

Forn�gte, svigte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reniform

Nyreformet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renoir

Instruerede filmen �Den store illusion�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renomm�

Ry, rygte, navn, omd�mme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renommeret

Ber�mt, kendt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renonce

Det at mangle kort i en bestemt farve.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renoncere

Give afkald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renovation

Fornyelse, bortskaffelse af affald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renseignement

Oplysning, meddelelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rentabel

Indbringende, l�nnende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rentabilitet

Renteb�ren, evne til at give overskud.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rente

Udbytte, afgift.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rentere sig

Give udbytte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Rentier

En, der lever af renterne af sin formue.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renunciation

Afkald, (tron) frasigelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Renunciere


Renversere

Udf�re en sidebev�gelse under skoleridt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ren�ssance

Genf�dsel, genopblomstring.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ren�ssancen

Fra fransk: Re naitre = at f�des igen.rnrnKunstnerisk stilperiode i Europa fra 1400 til 1580. I Danmark fra 1530 til 1640.rnrnSe ogs� Danmarks historie.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Fra fransk: Re naitre = at f�des igen.


Reofor

Elektrisk str�mleder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reol

Boghylde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reorganisation

Det at omordne, organisere p�ny.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reparabel

Som kan udbedres eller r�des bod p�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reparation

Udbedring, istands�ttelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reparat�r

En, der istands�tter.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reparere

B�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repartere

Fordele.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repartition

Fordeling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repatriation

Gengive statsborgerskab.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repent

Krybende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reperkussion

Tilbagekastning, tilbageslag, ekko, gentagelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repertoire

Teaters spilleplan, kunstners samlede antal roller, indstuderede numre med mere.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

edit


Repetition

Gentagelse, fornyet ind�velse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Repetitorium

Kort, sammenfattende l�rebog.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repetit�r

1. Musiker, der ind�ver partierne med de enkelte sangere og akkompagnerer ved pr�verne.rn2. Krigsskib, der gentager den kommanderendes signaler til fl�den.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repetere

Gentage, genl�se.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Replantation

Omplantning, genanbringelse (af mistet organ).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Replicere

Svare, tage til genm�le.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Replik

1. Svar, gensvar.rn2. Skuespillerytring.rn3. Sags�gerens svar p� sags�gtes forsvar.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reponere

S�tte i led, bringe p� plads, foretage en reposition.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


R�ponse pay�e

P� telegram beskrivelsen for svar betalt.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reportage

Underretning(stjeneste), skildring, nyhedstjeneste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repos

Hvile, trappeafsats.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reposition

Genanbringelse (specielt af et organ).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repoussere

Hamre oph�jet m�nster i metal.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repremiere

Premiere ved genoptagelse af tidligere spillet skuespil.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repressalier

Geng�ld, "tak for sidst", h�vn, statslige geng�ldelsesaktioner.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repression

Undertrykkelse, afv�rgelse, bek�mpelse af kriminalitet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

afsv�rgelse -> afv�rgelse (se Diskussion)


Repressiv

D�mpende, afv�rgende, h�mmende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repressiv tolerance

Tilsyneladende tolerance over for en gruppes krav, for derved at afv�rge, at den griber til voldsanvendelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reprimande

Irettes�ttelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reprimandere

Irettes�tte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reprint

Fotografisk optryk af et v�rk.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

genoptryk -> optryk


Reprise

1. Genoptagelse, gentagelse.rn2. Genopf�relse af et film eller teaterstykke.rn3. Stigning efter kursfald.rn4. Generobring af en prise.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reprobation

Det at ford�mme, misbillige, afsky, vrage.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reproche

Dadel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reprochere

Bebrejde, dadle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reproducere

Gengive, genfrembringe, genfremstille, efterg�re, lave en gengivelse af et kunstv�rk ad mekanisk vej.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reproduktion

Kopi, aftryk, forplantning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Reproduktiv

Gengivende, formende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reproduktiv kloning

Kloningen har til form�l at frembringe b�rn, der er en n�jagtig genetisk kopi af den ene for�lder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repr�sentant

Stedmand, stedfortr�der, udsending, agent, taler�r (for), gennemsnitstype.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repr�sentation

Det at repr�sentere, forsamling af repr�sentanter, udgifter til officelle forpligtelser forbundet med ens embede.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repr�sentativ

Stedfortr�dende, typisk, pr�sentabel.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repr�sentere

Tr�de i stedet for, g�re det ud for, optr�de p� andres vegne, svare til, udg�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reptil

Krybdyr.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Republik

Stat med folkevalgt leder, fristat.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


R�publique Fran�aise

Den franske republik - Frankrig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repudiation

Det at forkaste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repudiere

Forkaste, forskyde, lade sig skille fra en �gtef�lle, n�gte.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repugnant

Modstr�bende, usmagelig, led.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repugnation

Modvilje, modstand, afsky, modbydelighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repugnere

Mods�tte sig, stritte imod, ledes ved.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repulsion

Frast�dning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Repulsiv

Frast�dende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

typo


Reputabel

Agtv�rdig, velanset.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reputation

Ry, omd�mme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reraffinere

Rense spildeolie.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Res

Ting, sag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Res accessoria

Res accessoria er latin for en biting.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

wikified


Res dubia

Tvivlsom sag.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Res mobilis

L�s�re.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Res publica

Staten.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Res sacr�

Gudsdyrkelsen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Research

Videnskabelig unders�gelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reseau

Tvivlsom kniplingsbund.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resecere

Foretage en mindre amputation.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reservat

Omr�de, hvis natur og indf�dte er fredede.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reservation

Forbehold, tilbageholdenhed, uselskabelighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reservatis reservandis

Med forn�dent forbehold.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reserve

1. N�dhj�lp, forsyning, forr�d.rn2. Hj�lpeh�r, tropper til brug i n�dstilf�lde.rn3. Tilbageholdenhed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reservere

Sikre, s�rholde, forbeholde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reserveret

Tilbageholden, forbeholden.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reservist

Soldat af reserven.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reservoir

Vandbeholder.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Residens

Konges�de, regentby eller -bolig. Tilholdssted.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resident

Gesandt af lavere rang.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Residerende kapellan

Fast ansat hj�lpepr�st.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Residual

Tilbageblivende, rest.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Residuum

Rest, levn, bundfald.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resignation

Forsagelse, t�lmod.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resignere

Forsage, give afkald, finde sig i sin sk�bne.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resin�s

Harpiksagtig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resistans

Elektrisk modstand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resistens

Modstandsdygtighed, hvis en bakterie er resistent overfor penicillin d�r den ikke af penicillinbehandling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resistere

G�re modstand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resistibel

Til at modst�.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reskontro

Regnskabsbog med konti for alle et firmas forbindelser.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Reskribere

Udstede en forordning fra en regent eller regering.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resocialisere

Hj�lpe straffet person tilbage til normal tilv�relse i samfundet.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resolut

Rask, snarr�dig, r�dsnar, beslutsom.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resolution

Beslutning, �vrighedsbestemmelse, tilkendegivelse, vedtaget af en forsamling.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resolvere

Beslutte, bestemme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resonans

Medsvingning, genklang, klangfylde, ekko, forst�else.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resonere

Genklinge, svinge med.rnrnSe ogs� r�sonnere.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

mere, link


Resorbentia

Opsugende midler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resorbere

Opsuge.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resorption

Opsugning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respekt

1. Agtelse, �refrygt.rn2. Sky.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respektabel

Agtv�rdig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respektabilitet

Agtv�rdighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respektere

Tage hensyn til, agte. Sk�ne. Overholde (en lov).rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respektiv

P�g�ldende.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respektive

(tit) forskellige, henholdsvis.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respektu�s

Respektfuld.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respirabel

Respirabel er latin for noget som kan ind�ndes. Modsat irrespirabel.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

Tilrettet


Respiration

�ndedr�t, vejrtr�kning.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respirator

Apparat til kunstigt �ndedr�t.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respirere

Tr�kke vejret, �nde.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respit

Frist, uds�ttelse. Handicap ved kapsejlads.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Responde

P� et telegram betegnelsen for svar!.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respondent

Medforsvarer af en disputats.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Respondere

Svare, svare til.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Responsabel

Ansvarlig.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Responsabilitet

Ansvar.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Responsorium

Vekselsang mellem pr�st og menighed.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Responsum

Svar, udtalelse fra en fagmand.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ressort

Omr�de, fag, drivfjeder, �vrighedsomr�de.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Ressource

Hj�lpekilde, tilflugt, udvej.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restance

Efterstand, restg�ld, ubetalt g�ld.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restant

En, der er bagud med betalingen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restere

St� tilbage, mangle.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restaurant

Spisehus.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restaurantia

Styrkemidler.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restauration

Genoprettelse, istands�ttelse, tilbagegivelse, geninds�ttelse af en forjaget fyrste.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restaurator

En, der restaurerer.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restaurere

F�re tilbage til den oprindelige skikkelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restaurering

Istands�ttelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restituere

Tilbagegive, geninds�tte, genoprette, helbrede.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restitueret

Helbredt, kommet sig, rask igen.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restitution

Genoprettelse, helbredelse, tilbagegivelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restriktion

Indskr�nkning, h�mmende foranstaltning.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restriktiv

Indskr�nkendern----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Restriktionsenzymer

Enzymer findes i celler, v�vsv�sker og kirtelsekreter, og de fungerer som katalysatorer for forskellige kemiske processer i organismen. Restriktionsenzymerne er i stand til at l�se og genkende en bestemt DNA-sekvens. Hver gang denne sekvens forekommer i et DNA-molekyle, klipper enzymerne DNA-strengen over. Resultatet er, at et stort DNA-molekyle herved opdeles i et antal mindre og veldefinerede stykker.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resultant

Samvirkende kr�fters sum.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resultat

1. Udbytte.rn2. Virkning, f�lge.rn3. Udfald, facit.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resultere i

Ende med, afstedkomme.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resum�

Sammendrag, kort gengivelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resurrektion

Opstandelse.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Resuscitation

Det at genopv�kke, forny.rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen


Retablere

Genoprette. (Skrives ogs� reetablere.)rn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopen

ogs� reetablere (RO)