GNU Free Documentation License

Free Documentation License de:GNU Freie Dokumentationslizenz en:GNU Free Documentation License eo:GFDL es:Licencia De Documentaci�n Libre GNU it:GNU Free Documentation License nl:GNU/FDL pl:GNU Free Documentation LicensernrnMangler overs�ttelsernrnGNU Free Documentation License (GFDL eller GNU FDL) er en copyleft licens til open content, designet af Free Software Foundation (FSF) til GNU projektet. Den officelle tekst i version 1.2 af licensen kan findes p� http://www.gnu.org/copyleft/fdl.html.rnrnLicensen er designet for software dokumentation og anden reference og instruktions materiale. Licensen indeb�rer, at enhver kopi af materialet, selv hvis det er modificeret, har samme licens som det oprindelige materiale. Disse kopier m� s�lges, men hvis de massefremstilles, skal de v�re tilstede i et format som g�r det muligt at foretage yderligere �ndringer. Wikipedia er det st�rste referenceprojekt som bruger licensen p� nuv�rende tidspunkt.rnrn=== Secondary Sections ===rnrnThe license explicitly separates the "Document" from "Secondary Sections", which may not be integrated with the Document, but exist as front-matter materials or appendices. Secondary sections can contain information regarding the author's or publisher's relationship to the subject matter, but not any subject matter itself. While the Document itself is wholly editable, and is essentially covered by a license equivalent to the GNU GPL, some of the secondary sections have various restrictions designed primarily to deal with proper attribution to previous authors.rnrnSpecifically, the authors of prior versions have to be acknowledged and certain "invariant sections" specified by the original author and dealing with his or her relationship to the subject matter may not be changed. If the material is modified, its title has to be changed (unless the prior authors give permission to retain the title). The license also has provisions for the handling of front-cover and back-cover texts of books, as well as for "History", "Acknowledgements", "Dedications" and "Endorsements" sections.rnrn=== Using the GFDL ===rnFor a document to be covered by the GFDL, one must include a specific copyright and license notice.rnrn=== Wikipedia og GFDL ===rnrnAlle Wikipedia artikler er udgivet til offentligheden under GNU Free Documentaion License. Se Wikipedia:Ophavsret for detaljerne. Den lokale kopi af licensen, som det er kr�vet af GFDL, kan findes p� Wikipedia:Teksten til GNU Free Documentation License.rnrn----rn=== Se ogs� ===rn* GNUrn* GNU General Public License: en lignende licens til softwarern* Open content rn* Copyleft

Oversat nederste sektion


G

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet G har mange betydninger.rn# 7. bogstav i det danske og latinske alfabet.rn# Romertal for 400.rn# I musikken 5. tone i den diatoniske C-dur skala.rn# g er forkortelse for SI-v�gtenheden gram.rn# G er forkortelsen for Pr�fikset giga og angiver at tallet skal ganges med 109 rnrn----rnOrd der starter med G:rn*Gaffelrn*Gaffelbukrn*Gagern*Gagerern*Gaiarn*Gairdner s�rn*Galeasern*Galeonrn*Galgenfristrn*Galgenhumorrn*Galileo Galileirn*Gallicismern*Gallienrn*Gallionrn*Gallionsfigurrn*Galneb�rrn*Gamachern*Gambiarn*Ganesharn*Gangliern*Gannetrn*Garagern*Garantrn*Garanterern*Garantirn*Gardern*Garderern*Garderobern*Garnerern*Garniturern*Gasern*Gasgev�rrn*Gasolinrn*Gastriskrn*Gastronomrn*G�teaurn*Gazern*Gebrn*Gebetrn*Gebisrn*Gebommerligrn*Gebrokkent Sprogrn*Gebyrrn*Geb�rdern*Geb�rde sigrn*Geddern*Gedigenrn*Gedulgtrn*Gefionspringvandetrn*Gefundenes Fressenrn*Gehaltrn*Geh�ngrn*Geh�rrn*Gejstrn*Gejstligrn*Gejstlighedrn*Gelassenrn*Gelatinern*Geledrn*Gel�nderrn*Gemakrn*Gemalrn*Gemalindern*Gemenrn*Gemenhedrn*Gemysern*Gemytrn*Gemytligrn*Genrn*Genern*Genealogrn*Genealogirn*Generalrn*Generalmarchrn*Generaln�vnerrn*Generalpr�vern*Generationrn*Generern*Genere sigrn*Generelrn*Genertrn*Gener�srn*Genesaret s�rn*Genetisk screeningrn*Genevern*Genevi�vern*Genirn*Genialrn*Genitaliarn*Genitivrn*Geniusrn*Gennemskudrn*Genomrn*Genoverf�rselrn*Genrern*Gensplejsetrn*Gensplejsningrn*Gentrn*Genterapirn*Gentestrn*Gentilrn*Gentil personrn*Genusrn*Geocentriskrn*Geografirn*Geologirn*Georg Gearl�srn*George W. Bushrn*George Washingtonrn*Georges Simenonrn*Georgienrn*Gerern*Gerere sigrn*Germaniserern*Germanismern*Germanskrn*Gert Londemannrn*Ger�dern*Gesandtrn*Gesj�ftrn*Gesj�ftigrn*Gesimsrn*Gespenstrn*Gestaltrn*Gestaporn*Gestikulationrn*Gestusrn*Gesvindtrn*Getarn*Gevaldigrn*Gevaltrn*Gevandtrn*Gevindrn*Gevinstrn*Gevirrn*Gev�kstrn*Gev�rrn*Ghanarn*Girn*Gian Giacomo Geronimo Casanovarn*Gibraltarrn*Gigantrn*Gigantiskrn*Gimprn*Ginrn*Ginkgorn*Ginko Baloarn*Ginnungagaprn*Girafrn*Gisantrn*Give fangstrn*Gjallarhornetrn*Gjallerhornrn*Glacisrn*Glagolitiske alfabetrn*Glaserern*Gleipnerrn*Glenn Quinnrn*Gletsjerrn*Gletsjerrn*Gliedermandrn*Globetrotterrn*Globusrn*Glori�srn*Glosebogrn*Glossarrn*GMOrn*Gnaverrn*GNUrn*Gnurn*GNU/Hurdrn*GNU Free Documentation Licensern*Golda Me�rrn*Golden Gatern*Goldhedrn*Golfrn*Golfstr�mmenrn*Golgiapparatrn*Goncourtprisenrn*Gongongrn*Googlern*Gorgonzolarn*Gorm den Gamlern*Gotikkenrn*Gourmandrn*Gouterern*GPLrnrn*Gradationrn*Grafologrn*Grammatikrn*Grammatikalskrn*Granrn*Grand Canyonrn*Grand prix bill�brn*Grassatrn*Grasserern*Gratialern*Gratiern*Gratifikationrn*Gratinerern*Gratisrn*Grati�srn*Gratulerern*Gravad laksrn*Gravandrn*Graverern*Graverendern*Graveringrn*Gravidrn*Gravitationrn*Gravitationslinseeffektenrn*Gravitationslovrn*Gravitationslovenrn*Gravitetrn*Gravkompleksrn*Grav�rrn*Great Barrier Reefrn*Great Dividing Rangern*Great Salt Lakern*Grebrn*Gregorianske kalenderrn*Gregorianske kalender (algoritme)rn*Greifswaldrn*Grejsdalenrn*Grenadarn*Greve Karl Robert von Nesselrodern*Grevens Fejdern*Grillerern*Grimassern*Grobrianrn*Groote Eylandtrn*Groteskrn*Grundlovrn*Grundstofrn*Grupperern*Gruyerern*Gr�kenlandrn*Gr�ske alfabetrn*Gr�blingrn*Gr�nbenet r�rh�nern*Gr�nlandrn*Gr�nsundrn*Gr�ntsagrn*Gr�andrn*Gr�dybrn*Gr�kragern*Gr�spurvrn*Gr�sten Slotshavern*Gr�stenskovenern*Gr�s�lrn*Guadeloupern*Gudfredrn*Guerillarn*Guillotinenrn*Guirlandern*Gujeratirn*Gul Snerrern*Guldsmedrn*Gummitarzanrn*Guvernantern*Guvern�rrn*Guyanarn*Gyn�kologrn*Gyromitrinrn*G�slingerrn*G�rtlerrn*G�ttingenrn*G�srnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Tilf�jet ordet Grundlov!


Google

er en s�gemaskine til internettet.


Gaffel

En gaffel er i skibsterminologi betegnelsen for den rundholt der b�rer �verste kant p� et sejl.rn----rnEn gaffel er ogs� et instrument man sammen med en kniv, kan bruge til at spise med.

Reverted to last edit by Christian List


Galease

En galease er i skibsterminologi betegnelsen for en krydsning mellem galeonen og galejen, som havde flere r�kker �rer samt to master med latinersejl.

stavning


Galeon

En galeon er i skibsterminologi betegnelsen for et fart�j, udviklet fra koggen, men uden dennes h�je overbygning forrest.rnrnSe ogs� Galion.

[[Gallion]] -> [[Galion]].


Forside

et: en:Main Page eo:%C4%88efpa%C4%9Do es:Portada fi:HomePage fr:Accueil ia:HomePage it:HomePage la:HomePage nl:Hoofdpagina no:HomePage pl:Strona_g%C5%82%C3%B3wna pt:HomePage ru:Main Page sv:HuvudsidarnrnrnrnrnWikipedia er et projekt hvor vi skriver og bruger en encyklop�di / et leksikon sammen. M�let er at lave en komplet og pr�cis encyklop�di med �bent indhold p� alle verdens sprog.rnrnVi startede den danske Wikipedia den 1. februar 2002 og i dag den . er der artikler i den danske del af encyklop�dien, men der er over 120.000 artikler i den engelske Wikipedia, s� vi har lang vej endnu - se under ofte stillede sp�rgsm�l og p� hj�lpesiden hvordan du kan bidrage. Det er i virkeligheden temmelig simpelt, n�r du ser et r�dt link, s� er det fordi artiklen ikke eksisterer endnu, s� skal du bare trykke p� det r�de link og begynde at skrive.rnrnrnrnENCYKLOP�DIrnrn• Filosofi, Matematik og NaturvidenskabrnAstronomi - Biologi - Kemi - Matematik - Filosofi - Fysik - Statistikrnrn• Politik, �konomi og HumaniorarnAntropologi - Ark�ologi - �konomi - Geografi - Historie - Sprog - Politik - Psykologi - Sociologirnrn• Anvendt Kunst og VidenskabrnLandbrug - Arkitektur - Erhvervsvidenskab - Kommunikation - Computer - Uddannelse - Ingeni�rvidenskab - Familie - Helse - Jura - Statsvidenskab - Teknologi - Transportrnrn• KulturrnKunst - Mad - Dans - Underholdning - Film - Spil - Hobby - Litteratur - Musik - Maleri - Religion - Sport - Teater - Turismernrn• VerdenrnDanmark - Norge - Sverige - Skandinavien - Europa - Asien - Mellem�sten - Afrika - Nordamerika - Sydamerika - Oceanien - Antarktis - Rejse - Folkeslagrnrn• Andre m�der at organisere en encyklop�dirnAlfabetisk liste - DK5-systemetrnrnrnrnDELTAGELSErnrn• Hj�lprnVelkommen nybegynder - Ofte stillede sp�rgsm�l - S�ge - Udforske - Redigere - Indstillinger - Diskussionssider - Flytte - Slette - Stilmanual - Sandkassenrnrn• Om projektetrnOm - Bekendtg�relser - Ambassaden - Pressed�kningrnrn• Kontakt til andrernMailinglister -rnAdministratorer - Landsbybr�nden - Chat - Wikipedianerernrn• Information og ressourcerrnPolitik og retningslinier - Efterspurgte artikler - Kilder - V�rkt�jer - �nskede sider - Nye sider - For�ldrel�se artikler - Problematiske artikler - rnWikipedias vennerrnrn• Wikipedia p� andre sprogrnrnS�ge i alle sprog - Meta-Wikipedia (Snak om alle sprog) - rnAfrikaans - rnالعربية (Araby) - rnCatal� - rnCesky (Tch�que) - rnDeutsch - rnEesti - rnEnglish - rnEsperanto - rnEspa�ol - rnEuskara - rnFran�ais - rnFrison - rnΕλληνικα (Ellenika) - rnInterlingua - rnItaliano - rnעברית (Ivrit) - rnMagyar - rn日本語 (Nihongo) - rn한국어 (Hangukeo) - rnLatin - rnMalayalam - rnNederlands - rnNorsk - rnPolski - rnPortugu�s - rnРусскии (Russkij) - rnSerbo-croate - rnSlovensko - rnSuomi - rnSvenska - rn中文 (Zhongwen) - rnT�rk�ernrnrnrnrnrnOphavsretrnrnrnIndholdet p� Wikipedia er udgivet under GNU Free Documentation License, det betyder at indholdet er frit og forbliver frit for evigt.rnrnrn


Hypertext Markup Language

en:HTML eo:HTML es:HTML fr:HTML ia:HTML it:HTML ja:Hypertext Markup Language nl:HyperText Markup Language pl:HTML rnrnHypertext Markup Language (HTML) er en filstandard til at bekrive formatering af tekster, for eksempel overskrifter, tabeller, hyperlink og inkludering af billeder. HTML-filer bruges p� Internettet og is�r p� World Wide Web, hvor web-browsere som for eksempel Netscape, Internet Explorer og Opera kan vise filerne.rnrnEn side skrevet i HTML kaldes ofte for en web-side, fordi World Wide Web er en stor samling af sider skrevet i HTML.rnrnHTML sproget blev opfundet af 2 medarbejdere hos CERN atomforskningsinstitutet i Geneve, Schweiz.rnrnFilformatet er en variation af sproget SGML, og som filefternavn bliver brugt ".html" eller ".htm".rnrnHTML formatet udvikles l�bende med nye funktioner. Udviklingen HTML koordineres af The World Wide Web Consortium, forkortet W3C.rn----rnSe ogs�: HTML-farver, ASP, Perl, PHPrnrn----rnEksterne kilder:rnW3C


Helse

science de:Gesundheit eo:Sansciencoj nl:Gezondheidszorg pl:MedycynarnrnHelse er et bredt begreb som d�kker over aktiviteter vedr�rende menneskets velv�re - s�vel fysisk som mental velv�re. Feltet sp�nder fra etablerede l�gevidenskabelige discipliner til alternative behandlingsmetoder. rnrnSe ogs� naturmedicin

alternative behandlings metoder -> alternative behandlingsmetoder


Historie

ca:Hist�ria de:Geschichte en:History eo:Historio es:Historia fr:Histoire it:storia ja:歴史 nl:Geschiedenis pl:Historia pt:Hist�ria rnzh:%E5%8E%86%E5%8F%B2rnrnHistorie bruges ofte som en generel betegnelese om noget der er sket i fortiden, som for eksempel "jordens geologiske historie". N�r man studerer historie s� menes der som oftest "menneskets historie", som er studiet af det mennesker har lavet gennem tiden.rnrnOrdet historie stammer fra det gr�ske ord historia.rnrnHistorikere bruger mange typer af kilder, inklusive nedskrevne kilder, interview (mundtlig historie) og ark�ologi. Forskellige indfaldsvinkler kan v�re mere almindelige i nogle perioder end andre, og studiet af historie har sin egen historie (historiografi). Tiden f�r mennesket begyndte at skrive kaldes forhistorisk tid.rnrnHer er nogle forskellige m�der at dele historie op p�:rnrn----rnrnEn geografisk opdeling:rnrn* Afrikas historiern* Amerikas historiern* Asiens historiern* Europas historiern* Australiens historiern* Antarktikas historiernrn----rnrnHistorien som en tidslinie:rnrn* �rtusinderrn* �rhundrederrn* �rtierrnrn----rnrnDen menneskelige historie deles traditionelt op i forskellige perioder.rnrn*Stenalderrn*Bronzealderrn*Jernalderrn*Vikingetidrn*Middelalderrn*Ren�ssancenrnrn----rnrn�vrige historiske opdelingerrn*Milit�r historiern*Religionshistoriernrn----rnSe ogs� den danske konger�kke over regenter gennem tiderne og listen over sagnkonger

+it: zh: ja:


Hortensia von And

McDuckrnrnHortensia von And er en figur i Disney's tegneserier. Hun blev f�dt i 1876 i Glasgow, Skotland. Hendes for�ldre var Frederik von And og Clementine O'And. Hun har fra hun var helt lille haft et ubehageligt temperement. I 1902 kom hendes �ldre bror Joakim von And til Skotland, og tog hende og deres s�ster Andrea von And med sig. Da Joakim etablerede Andeby, Calisota, USA som hans hjemmebase, startede han med at rejse jorden rundt, for at udvide hans finansielle imperium. Fra 1902 til 1930 styrede hans s�stre det hele fra hjemmebasen, mens han var v�k. I l�bet af disse �r m�dte hun sin k�reste Rapmus And, som hun giftede sig med i 1920. Senere samme �r f�dte hun to tvillinger. Hendes s�n fik navnet Anders And og datteren Della And. Af de to, var det kun drengen der arvede hans mors temperement. Ved en kamp med Joakim i 1930 sluttede alt sammenhold mellem ham og hans familie. Hun d�de formegentlig i 1948, da Joakim dette �r n�vnte, at han var den sidste von And.

Staverettelse, trykfejl


Her er dit liv, Joakim

Life and Times of Scrooge McDuckrnHer er dit liv, Joakim er en tegneserie af Don Rosa om Joakim von And. Den er p� 212 sider, og f�lger de st�rste begivenheder i Joakim's liv mellem 1867 og 1947, med n�sten alle referencer fundet i Carl Barks historier inkluderet. Tegneserien giver ogs� information om mange andre figurer relateret til Joakim von And.

Reverted to last edit by Christian List


Hobby

eo:Hobioj nl:Hobby de:HobbyrnrnAt have en hobby vil sige at man laver noget i sin fritid som man interesserer sig for. rnrnDet kan f.eks. v�re rnrn* Samling : Frim�rker (Filateli) , M�nterrn* Skabende : H�ndarbejde,Kunsth�ndv�rkrn* Underholdning : Spil , L�sning af B�ger eller Tegneserier

Wikified


H

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet H har mange betydninger.rn# 8. bogstav i det danske og latinske alfabet.rn# Romertal for 200.rn# I musikken 7. tone i den diatoniske C-dur skala.rn# h er forkortelse for time (latin hora).rn# Kemisk tegn for hydrogen.rnrn----rnOrd der starter med H:rn*H.C. Andersen-legatetrn*Habibollah Khanrn*Habilrn*Habilitere sigrn*Habitrn*Habitusrn*Hackerrn*Haderslev Domkirkern*Hadesrn*Hadjdjrn*Hagenskovrn*Haglsv�rmrn*Haitirn*Hajrn*Half and halfrn*Hallrn*Hallucinationrn*Halorn*Halsstarrigrn*Halvdanrn*Hammerlessrn*Han-folketrn*Handikappetrn*Hansrn*Hans Christian Schmidtrn*Hans Nielsenrn*Hanumanrn*Harald 1. Bl�tandrn*Harald 2.rn*Harald 3. Henrn*Harcelerern*Harern*Harekillingrn*Harekl�verrn*Haricotsrn*Harmonerern*Harmonirn*Harmonikarn*Harmoniserern*Harmoniskrn*Harmoniumrn*Harniskrn*Harpokratesrn*Harriet Quimbyrn*Harry Potterrn*Hartkornrn*Harvard-universitetetrn*Hasardrn*Hasarderetrn*Hasern*Haspern*Hathorrn*Haussern*Haut Koenigsbourgrn*Havrn*Havannarn*Havareretrn*Havarirn*Havaristrn*Havesneglrn*Havhvepsrn*Havkatrn*Havkvabbe, fem-tr�detrn*Havmusrn*Havternern*Hebern*Hebridernern*Hectors delfinrn*Hedeh�grn*Hedeplejern*Hefaistosrn*Hegemonirn*Heidelbergrn*Hejmdalrn*Heksemelrn*Heksem�lkrn*Hektarrn*Hektiskrn*Helrn*Heliocentriskrn*Heliosrn*Helioskoprn*Hellebardrn*Helligdagern*Hellig tre kongerrn*Hellig trefoldigheds festrn*Heln�s fyrrn*Helsern*Helsingforsrn*Heltalrn*Heltborg museumrn*Hemisf�rern*Hemmingrn*Henrik Dam Kristensenrn*Henrik Pontoppidans mindefonds legat.rn*Henrik Qvortruprn*Henry Norris Russellrn*Hensigtrn*Hensigtsm�ssigrn*Her er dit liv, Joakimrn*Herarn*Herbariumrn*Herbicidresistensrn*Herkomstrn*Herman Bangrn*Hermelinrn*Hermesrn*Hermetikrn*Hermetiskrn*Heroiskrn*Herosrn*Hertzsprung-Russell diagrammetrn*Hestemakrelrn*Hesterejern*Hestiarn*Heterogenrn*Het�rern*Hicksvillern*Hierarkirn*High Fidelityrn*Highlifern*Himalayarn*Himmelbjergetrn*Hindrn*Hinterrn*Hippodromrn*Hippologrn*Hippologiskrn*Hiroshimarn*Hirsern*Historiern*Historiske begivenhederrn*Hisutismern*Hjallerup markedrn*Hjemlerrn*Hjerneatrofirn*Hjertern*Hjerteh�jrn*Hjertemuslingrn*Hjulrn*Hjuldyrrn*Hj�lmern*Hobartrn*Hobbyrn*Hochstandrn*Hoderrn*Hodonymikrn*Hoffmanns Eventyrrn*Hokuspokusrn*Holberg-medaljenrn*Holger Garnakrn*Hollandrn*Hollandaisesaucern*Hollansk Ostindienrn*Homerulern*Homogenrn*Homologrn*Hondurasrn*Hong Kongrn*Hongroisern*Honnetrn*Honnet Ambitionrn*Honn�rrn*Honorarrn*Honoratioresrn*Honorerern*Honsh�rn*Horarn*Horisontrn*Horisontalrn*Horisontal genoverf�rselrn*Hormonrn*Hormuzstr�detrn*Horribelrn*Hors d'oeuvrern*Horsensrn*Hortensia von Andrn*Horusrn*Hospitalrn*Hospitsrn*Hostiern*Hovedstadrn*Hr�sv�lgrn*HTTPrn*HTTPSrn*Huang Hern*Hubertusrn*Huginrn*HUGOrn*Hugormrn*Hulkrn*Hulspidsrn*Humanrn*Humanitetrn*Humboldtpingvinrn*Humlebiflagermusrn*Hummerrn*Humorrn*Humoristiskrn*Hum�rrn*Hundestejle, nipiggetrn*Hundestejle, trepiggetrn*Hurdlern*Hurdlel�brn*Huron s�rn*Hurtigrn*Husger�drn*Husholdrn*Hvedern*Hvepsev�gern*Hvid �kandern*Hvidehavetrn*Hvidhovedet hav�rnrn*Hvidrygget gribrn*Hvidt�lrn*Hvillingrn*Hyde Parkrn*Hydrauliskrn*Hydraulisk Maskinern*Hydraulisk Pressern*Hydrogen ionrn*Hygiejnern*Hygiejniskrn*Hyologirn*Hyper-rn*Hyperkritiskrn*Hypertekstrn*Hypertext Markup Languagern*Hyper�stesirn*Hypnotiskrn*Hypokondrirn*Hypotekrn*Hypotesern*Hyrrokkenrn*Hysteriskrn*H�moglobinrn*H�morrhoiderrn*H�ngebrorn*H�rvejenrn*H�ttem�gern*H�derrn*H�geuglern*H�jkommiss�rrn*H�jriisrn*H�stprinciprn*H�ndbold vm herrerrn*H�ndbold VM herrer 2003rn*H�ndsvingfjerrn*H�rdtforkrometrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Internet

en:Internet eo:Interreto es:Internet fr:Internet pl:Internet nl:Internet ru:Интернетja:インターネット sv:InternetrnrnEt internet er et WAN datanet, der forbinder andre mindre datanet. Dataterminaludstyr (f.eks. computere) i et internet kommunikerer med hinanden via protokoller. rnrnDet st�rste offentligt tilg�ngelige datanet i verden kaldes i daglig tale simpelthen internettet. Nettet er organiseret i dom�ner. World Wide Web er den del af internettet, som kan n�s via HTTP protokollen.rnrnInternettet benytter IP (OSI lag 3) som b�reprotokol og for eksempel TCP, UDP, ICMP og IGMP p� OSI lag 4. Eksempler p� TCP baserede protokoller p� OSI lag 5: POP3, IMAP, SMTP, FTP, HTTP, HTTPS, TELNET, NNTP.rnrnEksempler p� andre meget brugte protokoller og andet: PPP, SLIP, LDAP, SSL, VRML og P2P.rnrnNogle af de mest kendte ting, der g�r brug af disse protokoller er e-mail, nyhedsgrupper, FTP, World Wide Web, Gopher, SSH, finger og IRC. Ud af disse er World Wide Web og e-mail de mest brugte, og en masse andre ting er bygget ovenp� disse.rnrnFor at kunne komme p� internettet skal man have en internetforbindelse til en internetudbyder.rnrnMan kan tilslutte en computer til internettet p� forskellige m�der.rnSom privat bruger er den mest udbredte metode stadig via et modem, der kan v�re tilsluttet din (telefon). I de senere �r det blevet mere almindeligt at tilslutte via antenneforeningens kabel med radio og tv signaler, eller med en s�kaldt ADSL forbindelse.rnDe fleste firmaer har et netkort i hver computer, der er forbundet til et LAN og det er normalt forbundet til internettet via en router og evt. en firewall.rnrnSe ogs� internettets historie, intranet og extranet.


Den Internationale Rumstation

en:International Space Station fr:Station Spatiale InternationalernrnDen Internationale Rumstation (engelsk: International Space Station eller forkortet ISS) er en rumstation i kredsl�b om jorden i en h�jde af ca. 386 km.rnrnI klart vejr kan man sommetider se den p� nattehimlen med det blotte �je.rnrnStationens f�rste modul, kaldet Zarya, blev opsendt i 1998 af Rusland. 16 lande, deriblandt USA, Rusland, men ogs� Danmark deltager i projektet - som er verdens st�rste videnskabelige projekt nogensinde.

Lidt mere


1995

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne - 1990'erne - 2000'erne 2010'erne 2020'erne 2030'erne 2040'ernernrn�r: 1990 1991 1992 1993 1994 - 1995 - 1996 1997 1998 1999 2000rnrn----rnBegyndelsen p� det internationale �rti for verdens indf�dte folk. (1995-2005) rn----rnF�dtrnrnrnD�dsfaldrn*Murray Rothbard , amerikansk �konom.rn*9. januar - Peter Cook, komiker, satiriker og forfatter.rn*26. februar - Bill Hicks.rn*19. august - Pierre Schaeffer, komponist og pioner indenfor musique concrete.rn*2. december - Robertson Davies, canadisk novelleforfatter.rnrnrnBegivenhederrn*1. januar - �strig, Finland og Sverige bliver medlem af den europ�iske union.rn*17. januar - Et jordsk�lv p� 7,2 p� Richterskalaen klokken 05:46am JST n�r Kobe i den sydlige del af Hyogo i Japan. Skaderne var enorme, men mange frivillige fra hele Japan samt den �vrige verden hjalp til med oprydningen og hj�lp til de ramte.rn*20. marts - Medlemmer af Aum Supreme Truth sender sarin gas ud i Tokyo's metrosystem.rn*19. april - Murrah Federal Building i Oklahoma City uds�ttes for et bombeattentat.rn*23. maj - Java programmeringssproget udgives.rn*18. november - Joachim Holger Waldemar Christian, Prins til Danmark, bliver i Frederiksborg Slotskirke gift med Alexandra Christina Manley, Prinsesse af Danmark. rn*24. august - Microsoft udgiver Windows 95rnrnrnSportrn*29. januar - Super Bowl XXIX San Francisco 49ers (49) besejrer San Diego Chargers (26).rn*11. februar - Danyon Loader sl�r verdensrekorden p� 400 meter fri.rn*11. februar - Mark Foster sl�r verdensrekorden p� 50 meter butterfly.rn*11. februar - Sandra Volker sl�r den europ�iske rekord p� 50 meter rygsv�mning.rn*11. februar - det amerikanske sk�jtefigur mesterskab vindes af Todd Eldredge.rnrnrnNobelprisenrn*Fysik - Martin L. Perl, Frederick Reinesrn*Kemi - Paul J Crutzen, Mario J Molina, F Sherwood Rowlandrn*Medicin - Edward B Lewis, Christiane N�sslein-Volhard, Eric Wieschausrn*Litteratur - Seamus Heaneyrn*Fred - Joseph Rotblat (Polen/UK) og Pugwash konferencen om videnskab og verdenshandelrn*�konomi - Robert Lucas JrrnrnrnB�gerrn*Germany Unified and Europe Transformed: A Study in Statecraft Rice & Zelikow

typo, edit


Internet Explorer

Exploreren:Internet Explorerpl:Internet_ExplorerrnInternet Explorer er en browser fra Microsoft. Pt. er den nyeste Ver. 6, i 2002. Internet Explorer er en meget popul�r browser - en af grundene til det kunne v�re, at den er bygget sammen med Microsoft Windows.rnrnInternet Explorer startede som Spyglass browser, for den blev k�bt af Microsoft. Spyglass var baseret p� Mosaic web browser fra NCSA - en af de f�rste grafiske browsere.rnrnAndre popul�re browsere er Netscape, Opera og Mozilla.

pl:


I

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet I har mange betydninger.rn# 9. bogstav i det danske alfabet.rn# Kemisk tegn for iod.rn# Romertal for 1rnrn----rnOrd der starter med I:rn*IAEArn*Iannis Xenakisrn*Ib Sch�nbergrn*Ibenholtrn*Ibidemrn*IBMrn*Idealrn*Idealiserern*Idealismern*Idealitetrn*Ideelrn*Identificerern*Identiskrn*Idiotrn*Idiotiskrn*Idolrn*Idunrn*Id�rn*Id�-Associationrn*Ignorantrn*Ignorerern*IKTrn*Illegalrn*Illegitimrn*Illiberalrn*Illoyalrn*Illuderern*Illumrn*Illusionrn*Illusoriskrn*Illustrationrn*Iltrn*Imagin�rrn*IMAPrn*Imbecilrn*Imitationrn*Imiteretrn*Immaterielrn*Immatrikulationrn*Immerrn*Immunforsvarrn*Impassabelrn*Impedansrn*Imperativrn*Imperfektumrn*Imperiumrn*Impertinentrn*Implementerern*Impliceretrn*Imponerern*Imponerendern*Importrn*Impotentrn*Impresariorn*Impressionismenrn*Improvisationrn*Impr�gneretrn*Impulsrn*Impulsivrn*Inrn*In casurn*In mentern*In spern*Inappellabelrn*Inchrn*Inciterern*Indeksrn*Indflyvningsretningrn*Indforst�etrn*Indienrn*Indifferentrn*Indignationrn*Indigneretrn*Indikationrn*Indikativrn*Indikatorrn*Indirektern*Indisk elefantrn*Indisk hvepsev�gern*Indiskretrn*Indiskretionrn*Indisponeretrn*Individrn*Indkasserern*Indolensrn*Indolentrn*Indonesienrn*Indrarn*Indstikningspatronrn*Inertiens lovrn*Infamrn*Infanterirn*Infektionrn*Inferi�rrn*Infernalskrn*Infinitivrn*Inflationrn*Influerern*Informatik Assistentrn*Informationrn*Ingredienser til Madlavningrn*Inhalerern*Inhumanrn*Initialrn*Initiativrn*Inkarn*Inkarigetrn*Inkarnationrn*Inkarneretrn*Inkassatorrn*Inkassorn*Inklinationrn*Inkluderern*Inklusivern*Inkognitorn*Inkompetentrn*Inkonsekventrn*Inkorporationrn*Inkubationrn*Inkvisitionrn*Inkvisitoriskrn*Insalata mistarn*Insektresistensrn*Inseratrn*Insinuationrn*Insinuere sigrn*Insisterern*Inspektionrn*Inspicerern*Inspirationrn*Installerern*Instansrn*Instinktrn*Instinktm�ssigrn*Institutionrn*Instruktionrn*Instruktivrn*Instrumentrn*Insubordinationrn*Insulinrn*Insulterern*Intaktrn*Integrerendern*Integritetrn*Intelligensrn*Intelligentrn*Intensrn*Intensitetrn*Intentionrn*Interdiktrn*Interessantrn*Interessentrn*Interesserern*Interesseretrn*Interessesf�rern*Interimistiskrn*Intermezzorn*Internrn*Internatrn*Internationalrn*Internerern*Internetrn*Internet Explorerrn*Interpellationrn*Interpunktionrn*Interpunktionstegnrn*Interregnumrn*Intervalrn*Intervenerern*Interventionrn*Intimrn*Intolerancern*Intonerern*Intrigantrn*Intrigern*Intrikatrn*Introducerern*Introduktionrn*Invasionrn*Inventarrn*Inventionrn*Inversionrn*Invitationrn*Ionrn*Irrn*Ira Levinrn*Irakrn*Iranrn*Irlandrn*Irrationale talrn*Irrelevantrn*Irreligi�srn*Irritabelrn*Irriterern*Irske republikrn*Isrn*Isaac Newtonrn*Isbj�rnrn*Ishavetrn*Ishtarrn*Isisrn*Isla de los Estadosrn*Islandrn*Isobarrn*Isolationrn*Isoleretrn*Isoprenrn*Isotermrn*Israelrn*ISSrn*Issern*Istmusrn*Ivan Rebroffrn*Ivanhoern*Ivar Lo-JohanssonrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Jydske Vestkysten

Jydske Vestkysten, st�rre dansk dagblad med Syd- og S�nderjylland samt Jyllands vestkyst som opland. Hoveds�det ligger i Esbjerg.rnrn----rn===Eksterne links:===rn* Jydske Vestkysten online: http://www.jv.dk/


Jylland

PeninsularnJylland er den eneste del af Danmark der er landfast med resten af Europa.rnrn== Amter i Jylland ==rn*Nordjyllands Amtrn*Ribe Amtrn*Ringkj�bing Amtrn*S�nderjyllands Amtrn*Viborg Amtrn*Vejle Amtrn*�rhus Amtrnrn== Kommuner i Jylland ==rnrn*Ardenrn*Augustenborgrn*Aulum-Haderuprn*Billundrn*Bjerringbrorn*Blaabjergrn*Bl�vandshukrn*Bovrn*Brammingrn*Brandern*Bredebrorn*Broagerrn*Brovstrn*Br�dstruprn*Br�nderslevrn*Br�ruprn*B�rkoprn*Christiansfeldrn*Dronninglundrn*Ebeltoftrn*Egtvedrn*Egvadrn*Esbjergrn*Fan�rn*Fars�rn*Fjendsrn*Fjerritslevrn*Fredericiarn*Frederikshavnrn*Galtenrn*Gedvedrn*Givern*Gjernrn*Gramrn*Grenaarn*Grindstedrnrn*Gr�stenrn*Haderslevrn*Hadstenrn*Hadsundrn*Halsrn*Hammelrn*Hanstholmrn*Hedenstedrn*Hellern*Herningrn*Hinneruprn*Hirtshalsrn*Hj�rringrn*Hobrorn*Holmslandrn*Holstebrorn*Holstedrn*Horsensrn*Hvorslevrn*H�jerrn*H�rningrn*Ikastrn*Jellingrn*Juelsmindern*Karuprn*Kjelleruprn*Koldingrn*Lang�rn*Lemvigrn*Lunderskovrn*Lundtoftrn*L�s�rn*L�gst�rrn*L�gumklosterrn*L�kken-Vr�rn*Mariagerrnrn*Midtdjursrn*Mors�rn*M�ldruprn*Nibern*Nordborgrn*N�ragerrn*N�rhaldrn*N�rre Djursrn*N�rre-Rangstruprn*N�rre-Snedern*Odderrn*Pandruprn*Purhusrn*Randersrn*Ribern*Ringk�bingrn*Rosenholmrn*Rougs�rn*Ryrn*R�ddingrn*R�dekrorn*R�ndern*Sallingsundrn*Sams�rn*Sejlflodrn*Silkeborgrn*Sindalrn*Skagenrn*Skanderborgrn*Skivern*Skjernrn*Skovborn*Sk�rb�krn*Sk�rpingrn*Sp�ttruprnrn*Struerrn*St�vringrn*Sundevedrn*Sunds�rern*Sydalsrn*Sydthyrn*S�byrn*S�nderborgrn*S�nderhaldrn*Themrn*Thistedrn*Thybor�n-Harbo�rern*Thyholmrn*Tinglevrn*Tjelern*Treh�jern*T�nderrn*T�rring-Uldumrn*Ulfborg-Vembrn*Vamdruprn*Vardern*Vejenrn*Vejlern*Viborgrn*Videb�krn*Vinderuprn*Vojensrn*�lgodrn*Aabenraarn*Aabybrorn*Aalborgrn*Aalestruprn*�rhusrn*Aarsrn*Aaskovrn

layout


Joakim von And

McDuckrnrnJoakim von And (1867-1967) er en figur i Disney's tegneserier, skabt af Carl Barks. Han s� f�rste gang dagens lys i historien "Jul p� bj�rnebjerg" i december 1947. Joakim er den rigeste and i verden, og har selv oparbejdet hele sin formue. Han bor i en k�mpem�ssig pengetank, hvorfra han kan se ud over hele Andeby. Han elsker at dykke ned i sine penge som en flyvefisk, grave sig igennem dem som en muldvarp - og kaste dem op i luften, s� de rammer ham i hovedet igen.rnrnDon Rosa har skrevet en lang, fortsat serie om Joakim von And's liv.


J

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet J har mange betydninger.rn# 10. bogstav i det danske alfabet.rn# rnrn----rnOrd der starter med J:rn*Ja, vi elsker dette landetrn*Jack the Ripperrn*Jacketkronern*Jacksonrn*Jacob Gadern*Jagtberettigetrn*Jagtetikettern*Jagthornrn*Jagtknivrn*Jagtlederrn*Jagtlejerrn*Jagtmoralrn*Jagtobjektrn*Jagtpr�vern*Jagtretrn*Jagtsignalrn*Jagts�sonrn*Jagttrykrn*Jalousirn*Jambonrn*James Deanrn*Jan Bonde Nielsenrn*Jan Guillourn*Jan Heweliuszrn*Jantelovenrn*Januarrn*Janusrn*Japanrn*Jardini�rern*Jargonrn*Javarn*Jean Baptiste Poquelinrn*Jean Picardrn*Jeanne d'Arcrn*Jegind�rn*Jehovas Vidnerrn*Jellingestenenern*Jenarn*Jens Langknivrn*Jens Ydern*Jernl�gernern*Jernmangelrn*Jerusalemrn*Jesperhusrn*Jetonrn*Jetstr�mrn*Jim Carreyrn*Jimmy Carterrn*Joachim Ludvig Phisterrn*Joakim von Andrn*Jodrn*Johan Christian Rygern*Johan Ludvig Heibergrn*Johann Joachim Quantzrn*Johanna Quandtrn*Johanne Luise Heibergrn*Johannes Keplerrn*Johannes V. Jensenrn*John af Tigris af Abessinienrn*John Couch Adamsrn*John Ronald Reuel Tolkienrn*John Waynern*John Wilkes Boothrn*Jomfrurejsern*Jonathan Harrisrn*Jordanrn*Jordenrn*Jorden rundt i 80 dagern*Jordsk�lvrn*Josef Stalinrn*Joseph von Fraunhoferrn*Jotunheimrn*Joulern*Jourhavendern*Jovialrn*Jubiirn*Judorn*Judy Garlandrn*Jugendstilrn*Jugerern*Juleaftenrn*Juleevangelietrn*Julirn*Julia Robertsrn*Julianeh�brn*Julianske kalenderrn*Julie S�dringrn*Juliennern*Juls�rn*Jumborn*Junirn*Junorn*Jupiter (gud)rn*Jupiter (planet)rn*Jurarn*Jurij Gagarinrn*Jurisdiktionrn*Juristrn*Juristerirn*Jurtern*Juryrn*Jusrn*Justerern*Justitsrn*Justitsmordrn*Jydske Vestkystenrn*Jyllandrn*J�gerbrudenrn*J�vnd�gnrn*J�dedomrn*J�rn UtzonrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Jupiter


Julia Roberts

Robertsen:Julia RobertsrnJulia Roberts er en amerikansk skuespillerinde. Hun er f�dt Julie Fiona Roberts i Smyrna i Georgia i USA.rnrnF�dselsdag : 28. oktober 1967rnrnUddannelse : Highschool (Camphell HS)rnrnStilling : skuespiller, producerrnrn== Medvirkede i f�lgende Film ==rn* 2001 - OCEAN'S 11 (OCEAN'S ELEVEN)rn* 2001 - AMERICA'S SWEETHEARTSrn* 2001 - THE MEXICANrn* 2001 - Joan Rivers: The E! True Hollywood Story (TV)rn* 2000 - ERIN BROCKOVICHrn* 2000 - IN THE WILD : HORSEMEN OF MONGOLIA (TV) rn* 2000 - THE RETT SYNDROME (TV / APPEARANCE) Official Silent Angels sitern* 1999 - AFI's 100 Years... 100 Stars (TV)rn* 1999 - RUNAWAY BRIDErn* 1999 - NOTTING HILLrn* 1999 - LAW & ORDER - EPISODE: "EMPIRE" (TV)rn* 1998 - STEPMOMrn* 1998 - IN THE WILD : ORANGUTANS (TV)rn* 1998 - AFI'S 100 YEARS (TV)rn* 1998 - MURPHY BROWN - EPISODE : "NEVER CAN SAY GOODBYE: PART 2" (TV)rn* 1998 - MURPHY BROWN - EPISODE : "NEVER CAN SAY GOODBYE: PART 1" (TV)rn* 1998 - SESAME STREET - EPISODE : #1.3801 (TV)rn* 1997 - CONSPIRACY THEORYrn* 1997 - MY BEST FRIEND'S WEDDINGrn* 1996 - EVERYONE SAYS I LOVE YOUrn* 1996 - MICHAEL COLLINSrn* 1996 - MARY REILLYrn* 1996 - FRIENDS - EPISODE: "THE ONE AFTER THE SUPER BOWL p. II" (TV)rn* 1995 - SOMETHING TO TALK ABOUTrn* 1995 - DEAD MAN WALKING (GA)rn* 1994 - I LOVE TROUBLErn* 1994 - PRET-A-PORTERrn* 1994 - A CENTURY OF CINEMA (TV)rn* 1994 - INSIDE THE ACTORS STUDIO (GA)rn* 1993 - THE PELICAN BRIEFrn* 1992 - THE PLAYERrn* 1991 - HOOKrn* 1991 - DYING YOUNGrn* 1991 - SLEEPING WITH THE ENEMYrn* 1990 - FLATLINERSrn* 1990 - PRETTY WOMANrn* 1989 - STEEL MAGNOLIASrn* 1988 - SATISFACTIONrn* 1988 - BAJA OKLAHOMArn* 1988 - BLOOD REDrn* 1988 - MYSTIC PIZZArn* 1988 - MIAMI VICE - EPISODE : "MIRROR IMAGE" (TV)rn* 1987 - FIREHOUSErn* 1987 - CRIME STORY - EPISODE: "SURVIVOR, THE" (TV)rn* 1983 - FOREVER YOUNG (TV-FILM)


Jubii

Jubii er den f�rste danske s�gemaskine. Den blev startet af fire personer i en k�lder p� Frederiksberg, d. 31. juli 1995. Dengang fandtes der ikke s� mange danske hjemmesider, faktisk var der kun omkring 200 ialt. Med tiden voksede Jubii, og var n�dt til at s�tte reklamer p� siderne, for at f� det til at l�be rundt.rnrnJubii ejes nu af Lycos.rnrnEksterne linksrn* http://jubii.dk

wiki-sjov


KFUM-Spejderne i Danmark

KFUM-Spejderne i Danmark forkortes KFUM.rnrnKFUM-Spejderne i Danmark er et kirkeligt arbejde, hvis form�l er at lade b�rn og unge m�de det kristne evangelium og i overensstemmelse med den internationale spejderbev�gelses id� at opl�re til selvst�ndighed, medansvar, demokratisk livsholdning og mellemfolkelig forst�else.rnrn== Eksterne links ==rnrnKFUM-Spejderne i Danmark http://www.KFUM.dk/rn

Automated conversion


K�benhavn

er Danmarks hovedstad og med 501.285 indbyggere (2003) landets st�rste by.rnrn rnbillede:CopenhagenNyHavn2001.jpg rnK�benhavn, marts 2001 rn(af Joe Montgomery. Copyright overgivet til Wikipedia af fotografen.) rn rnrnK�benhavn er beliggende p� �stkysten af Sj�lland med udsigt over �resund til Sverige.rnrnSiden 2000 har K�benhavn og Malm� (Sverige) v�ret forbundet af �resundsbroen.rnrn== Byens historie ==rnrnK�benhavn blev grundlagt i 1167 af biskop Absalon, da han byggede sin "Borg ved Havn". Siden da har byen spillet en v�sentlig rolle i Danmarks historie. Den har ikke altid v�ret landets hovedstad, men har altid v�ret en af de vigtigste byer i landets historie.rnrnI en lang �rr�kke l� K�benhavn midt i den danske konges rige. Det var dengang Sk�ne, Halland og Blekinge var en del af kongeriget.rnrnOprindelig var K�benhavn en lille handelsby. Der blev drevet sildehandel og sejlads til Sk�ne. I 1100-tallet fik "Havn" som byen blev kaldt p� dette tidspunkt stigende betydning og den blev derfor bef�stet med en vold. De nyoprettede domkirker i Roskilde og Lund medf�rte ogs� at byen opn�ede en central placering, da den l� midt imellem disse to knudepunkter for trafik og handel.rnrn== Byens bydele ==rnK�benhavn er geografisk opdelt i 15 bydele, der igen er opdelt i roder.rnrn*Indre Byrn*Christianshavnrn*Indre �sterbrorn*Ydre �sterbrorn*Indre N�rrebrorn*Ydre N�rrebrorn*Vesterbrorn*Kongens Enghavern*Valbyrn*Vanl�sern*Br�nsh�j-Husumrn*Bispebjergrn*Sundby�sterrn*Sundbyvesterrn*VestamagerrnrnAttraktionerrn*Tivolirn*Christianiarn*K�benhavns Zoorn*Louis Tussaud's Wax MuseumrnrnInstitutioner i K�benhavnrn*K�benhavns Universitetrn*Handelsh�jskolen i K�benhavn

*[[Handelsh�jskolen i K�benhavn]]


Konger�kken

of Danish monarchs sv:Danmark/Regentl�ngdrnrnDette er konger�kken over danske regenter gennem tiderne.rnrnDanmark og Japan er de eneste lande, som har haft det samme dynasti gennem de sidste 1000 �r.rnrnTraditionen kr�ver, at den dansk konger�kke indledes med Gorm den Gamlernselvom historisk tid f�rst begynder under Knud 2. den Store.rnrnF�r Gorm den Gamle er der en forhistorisk konger�kke. rnrn* n�vnt 936- d. 958? Gorm den Gamle rn*o. 944- d. senest 987 Harald 1. Bl�tandrn*o. 990 Svend 1. Tvesk�grn*o. 991- d. o. 994 Erik Sejrs�lrn*d. 1014 Svend 1. Tvesk�grn*1014-1018 Harald 2.rn*1018-1035 Knud 2. den Storern*1035-1042 Knud 3. Hardeknudrn*1042-1047 Magnus den Godern*1047-1074 Svend 2. Estridsenrn*1074-1080 Harald 3. Henrn*1080-1086 Knud 4. den Helligern*1086-1095 Oluf 1. Hungerrn*1095-1103 Erik 1. Ejegodrn*1104-1134 Nielsrn*1134-1137 Erik 2. Emunern*1137-1146 Erik 3. Lamrn*1146-1157 Svend 3. Grathe, Knud 5. og Valdemar 1. den Storern*1157-1182 Valdemar 1. den Storern*1182-1202 Knud 6.rn*1202-1241 Valdemar 2. Sejrrn*1241-1250 Erik 4. Plovpenningrn*1250-1252 Abelrn*1252-1259 Christoffer 1.rn*1259-1286 Erik 5. Glippingrn*1286-1320 Erik 6. Menvedrn*1320-1326 Christoffer 2.rn*1326-1329 Valdemar 3.rn*1329-1332 Christoffer 2.rn*1332-1340 (Interregnum) rn*1340-1376 Valdemar 4. Atterdagrn*1376-1387 Oluf 3.rn*1387-1412 Margrete 1.rn*1412-1439 Erik 7. af Pommernrn*1440-1448 Christoffer 3. af Bayernrn*1448-1481 Christian 1.rn*1481-1513 Hansrn*1513-1523 Christian 2.rn*1523-1533 Frederik 1.rn*1534-1559 Christian 3.rn*1559-1588 Frederik 2.rn*1588-1648 Christian 4.rn*1648-1670 Frederik 3.rn*1670-1699 Christian 5.rn*1699-1730 Frederik 4.rn*1730-1746 Christian 6.rn*1746-1766 Frederik 5.rn*1766-1808 Christian 7.rn*1808-1839 Frederik 6.rn*1839-1848 Christian 8.rn*1848-1863 Frederik 7.rn*1863-1906 Christian 9.rn*1906-1912 Frederik 8.rn*1912-1947 Christian 10.rn*1947-1972 Frederik 9.rn*Siden 1972 Margrethe 2.


Kemi

nl:Scheikunde eo:Kemio fr:Chimie de:Chemie pl:Chemia pt:Qu�mica es:Qu�micarnrnKemi er studiet af de basale atomare byggestene i naturen og hvordan de kan kombineres til at forme stoffer i fast form, flydende form og gas form, som former liv og alt andet vi kender. rnrnFor at l�se om mange forskellige kemiske elementer og forbindelser se:rnrn* Det periodiske systemrn* Uorganisk kemi, inklusive fast form kemi, der studerer de basale principper bag mineralogi og materiale l�re rn* Organisk kemi, der danner basis for biokemi og polymer kemirn* Fysisk kemi, der inkluderer beregningskemi, kvantekemi og overflade kemirn* Analytisk kemi, der danner basis for �kologisk kemirnrnFor nogle basale koncepter se:rnrn* Kinetikrn* Termokemirn* Elektrokemirn* Kemisk b�ndrn* IsomerrnrnSe ogs� under de enkelte grundstoffer.rnrn* Aluminiumrn* Argonrn* Arsenrnrn* Bariumrn* Berylliumrn* Bismuthrn* Borrn* Blyrn* Brintrn* Bromrnrn* C�siumrnrn* Fluorrn* Fosforrn* Franciumrnrn* Galliumrn* Germaniumrn* Guldrnrn* Heliumrnrn* Iltrn* Indiumrn* Iodrn* Iridiumrnrn* Jernrnrn* Kalciumrn* Kaliumrn* Klorrn* Kobberrn* Kromrn* Kryptonrn* Kviks�lvrn* Kv�lstofrnrn* Lithiumrnrn* Magnesiumrn* Manganrnrn* Natriumrn* Neonrnrn* Platinrn* Poloniumrnrn* Radiumrn* Radonrn* Rubidiumrnrn* Selenrn* Siliciumrn* Strontiumrn* Svovlrn* S�lvrnrn* Tellurrn* Thalliumrn* Tinrnrn* Uranrnrn* Xenonrnrn* Zink

Flour -> Fluor


K

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet K har mange betydninger.rn# 11. bogstav i det danske alfabet.rn# Kemisk tegn for kalium.rn# K er forkortelse for pr�fikset kilo.rnrn----rnOrd der starter med K:rn*K-Paxrn*Kabaratrn*Kabinern*Kabinetrn*Kachotrn*Kadaverrn*Kadrern*Kaffern*Kaffepunchrn*Kafferrn*Kakerlakrn*Kala Azarrn*Kalabalikrn*Kalaharirn*Kalamitetrn*Kalejdoskoprn*Kalenderrn*Kalfatrern*Kalfatringrn*Kalirn*Kali Ghatrn*Kaliberrn*Kalkulern*Kalkungribrn*Kalmeb�ltetrn*Kaloriern*Kal�rn*Kamarn*Kamarillarn*Kammeratrn*Kammertonenrn*Kamperern*Kamp�rnrn*Kanap�rn*Kanariefuglrn*Kandelaberrn*Kandiserern*Kanedarn*Kanelrn*Kangaroo �enrn*Kanneleretrn*Kannibalrn*Kannibalskrn*Kanonrn*Kanoniserern*Kantonnementrn*Kaotiskrn*Kap Det Gode H�brn*Kapabelrn*Kapacitetrn*Kapellanrn*Kaperrn*Kapitalrn*Kapitalismern*Kapitalistrn*Kapitelrn*Kapitulationrn*Kapitulerern*Kapit�lrn*Kaprern*Kapricern*Kapuglern*Kaputrn*Karabinrn*Karabinhagern*Karakterrn*Karakteriserern*Karakteristikrn*Karakteristiskrn*Karakulf�retrn*Karatrn*Karavelrn*Kardinal Mazarinrn*Kardinaldydrn*Kardinaldydernern*Kardinaltalrn*Karikaturrn*Karikerern*Karl Marxrn*Karl Steggerrn*Karl X Gustav af Sverigern*Karnevalrn*Karoorn*Karossern*Karrierern*Karrosserirn*Karr�rn*Kartelrn*Kaseinrn*Kaskadern*Kaskelothvalrn*Kaspiske Havrn*Kassationrn*Kassationskommissionrn*Kasserern*Kastagnetterrn*Kaste gevirrn*Kastelrn*Kastorrn*Kastratrn*Kastrerern*Kasusrn*Katalogrn*Katamaranrn*Katastrofalrn*Katastrofern*Katederrn*Kategorirn*Kategoriskrn*Kateketrn*Katekismusrn*Katetern*Katmandurn*Katolsk-apostolske menighedrn*Kattegatrn*Kautionrn*Kavajrn*Kavalerrn*Kavalerirn*Kavalkadern*Kejser Heliogabalusrn*Kejser Karl 5rn*Kemirn*Kennedy Airportrn*Keno Don Rosarn*Keplers lovern*K�rkyrarn*Ketonerrn*Kevin Costnerrn*KFUM-Spejderne i Danmarkrn*Kgmrn*Khyberpassetrn*Kilroy Kilroyrn*Kiltrn*Kimbrertyrenrn*Kim�rern*Kinarn*Kinatr�rn*Kinesikrn*King �enrn*Kininrn*Kiribatirn*Kirkeuglern*Kirsten H�ttemeierrn*Kiselalgern*Kitbagrn*Klanrn*Klapperrn*Klareringrn*Klassern*Klasse F0-F5rn*Klassicismenrn*Klassiskrn*Klausulrn*Kleptomanirn*Kleresirn*Klerikalismern*Klientrn*Klientelrn*Klimarn*Klimaksrn*Klinkbygningrn*Klitm�llerrn*Kloakrn*Klokkern*Klonrn*Kloningrn*Klydern*Klyverrn*Kl�kningrn*Km�rn*Kniplepigerrn*Kniplingebrylluprn*Knivmuslingrn*Knorn*Knopormrn*Knopsvanern*Knortenrn*Knud 2. den Storern*Knud 3. Hardeknudrn*Knud 4. den Helligern*Knud 5.rn*Knud 6.rn*Koagulerern*Koalitionrn*Kobrarn*Kodeksrn*Koffardiskibrn*Koggern*Koketrn*Kokkedalrn*Kokkedal Slotrn*Kokonrn*Koleriskrn*Kolikrn*Kollapsrn*Kollatsrn*Kollegarn*Kollegialitetrn*Kollektrn*Kollektionrn*Kollektivrn*Kolliderern*Kollisionrn*Kolofoniumrn*Kolonirn*Kolonial-Handelrn*Kolonialvarerrn*Kolonifuglrn*Koloniserern*Koloniseringrn*Kolonistrn*Kolonnadern*Koloristiskrn*Koloritrn*Kolosrn*Kolossalrn*Kolossen p� Rhodosrn*Kolportagern*Kolporterern*Kombattantrn*Kombinationrn*Kombineretrn*Komfortrn*Komit�rn*Kommanderern*Kommensurabelrn*Kommentarrn*Kommercielrn*Kommersrn*Kommissionrn*Kommunern*Kommunikationrn*Kommunionrn*Kompagnonrn*Kompaktrn*Kompakt Majoritetrn*Komparativrn*Komparerern*Kompensationsprincippetrn*Kompetencern*Kompetentrn*Kompilationrn*Kompleksrn*Komplekse talrn*Kompletrn*Kompliceretrn*Komplimentrn*Komplotrn*Komponerern*Komponistrn*Kompositionrn*Kompostrn*Kompotrn*Komprimerern*Kompromisrn*Kompromitterern*Komtessern*Koncentrationrn*Koncentrere sigrn*Konceptrn*Koncessionrn*Konciperern*Koncisrn*Kondenseretrn*Konditionrn*Konduitern*Konfererern*Konfessionrn*Konfidentielrn*Konfiskationrn*Konfliktrn*Konformrn*Konfrontationrn*Konfronterern*Konfusrn*Konf�derationrn*Kong Christian stod ved h�jen mastrn*Kongegribrn*Konger�kkenrn*Kongeskibet Dannebrogrn*Kongestionrn*Konge�rnrn*Kongresrn*Kongruentrn*Konjekturrn*Konjugationrn*Konjunktionrn*Konjunkturrn*Konkavrn*Konkluderern*Konklusionrn*Konksneglrn*Konkurrencern*Konsekutivrn*Konsekvensrn*Konsensusrn*Konservatoriumrn*Konserverern*Konservesrn*Konsistensrn*Konsolrn*Konsoliderern*Konsonantrn*Konsortiumrn*Konspirationrn*Konstantrn*Konstantinrn*Konstantinopelrn*Konstantinopolitanerindern*Konstaterern*Konstellationrn*Konsterneretrn*Konstituerern*Konstitutionrn*Konstitutionelrn*Konstitutionelt monarkirn*Konstruerern*Konstruktionrn*Konsulentrn*Konsulerern*Konsultationrn*Konsultationstidrn*Konsumerern*Konsumptionrn*Kontaktrn*Kontemplativrn*Kontenancern*Kontinentrn*Kontingentrn*Kontinuationrn*Kontinuerligrn*Kontorn*Kontokurantrn*Kontrarn*Kontra-Bogrn*Kontra-Ordrern*Kontrabandern*Kontraktrn*Kontrapartrn*Kontrastrn*Kontrasterern*Kontratismenrn*Kontributionrn*Kontrolrn*Kontroll�rrn*Kontroversrn*Kontr�rrn*Kontubernalrn*Konturrn*Konveksrn*Konvenerern*Konveniensrn*Konventionrn*Konventionelrn*Konvergerern*Konversationrn*Konverserern*Konvojrn*Konvoyerern*Konvulsionrn*Konvulsiviskrn*Kooperationrn*Kooperativrn*Koprn*Kopirn*Kordialrn*Korern*Korfurn*Korporationrn*Korporativrn*Korporligrn*Korpulentrn*Korrektrn*Korrektivrn*Korrekturrn*Korrekt�rrn*Korrespondancern*Korresponderern*Korrigerern*Korrumperetrn*Korsedderkoprn*Korsetrn*Korsets ordrn*Korsr�vrn*Korsurteg�rdrn*Kosmetikrn*Kosmetiskrn*Kosmiskrn*Kosmologirn*Kosmopolitrn*Kosmosrn*Kostumern*Kottagern*Krabbern*Krakilerirn*Krakilskrn*Krakowrn*Kraniern*Krasnaja Svesdarn*Kravelbygningrn*Kravlejagtrn*Kreditrn*Krediterern*Kreerern*Krematoriumrn*Kreperern*Kreperligrn*Krigsslag listern*Kristen Bj�rnkj�rrn*Kristi himmelfartsdagrn*Kristiansandrn*Kristusrn*Kriteriumrn*Kritikerprisenrn*Kromosomrn*Kronem�ntrn*Kronologirn*Kronosrn*Kronprins Frederikrn*Kropscellerrn*Kropsf�rtrn*Krydsern*Krydss�grn*Kryptozoologrn*Kuberarn*Kubismenrn*Kuglebanern*Kuglefangrn*Kujonrn*Kujonerern*Kulantrn*Kuldrn*Kulinariskrn*Kulminationrn*Kulminerern*Kultiverern*Kultiveretrn*Kulturrn*Kuperern*Kuragern*Kuratorrn*Kurerern*Kuriositetrn*Kuri�strn*Kursrn*Kursivrn*Kursoriskrn*Kurt Ravnrn*Kurtoisirn*Kustodern*Kutymern*Kvadratrn*Kvadratrodrn*Kvadrofonirn*Kvalificeretrn*Kvalifikationrn*Kvalitativrn*Kvalitetrn*Kvalitetsvarern*Kvantemekanikrn*Kvantitativrn*Kvantitetrn*Kvartrn*Kvartalrn*Kvarterrn*Kvasarrn*Kviescerern*Kv�kernern*Kv�lstofrn*Kv�rulansrn*Kv�rulantrn*Kwaern*Kwairn*Kykladernern*Kykloprn*Kylie Minoguern*Kyradsrn*K�llingetandrn*K�rn*K�benhavnrn*K�benhavns Universitetrn*K�benhavns Zoorn*K�lrn*K�nscellerrn*K�nsmodenrn*K�lsommerfuglrn*K�rernrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Kogge

En kogge er i skibsterminologi betegnelsen for et handelsskib med h�j overbygning for og agter og rundet bov.

Wikified


Kalfatring

Kalfatring er i skibsterminologi betegnelsen for det v�rk, der fylder mellemrummene mellem plankerne ud og g�r dem vandt�tte.

Wikified


Karavel

karavel er i skibsterminologi betegnelsen for et fart�j med affladet agterspejl, og overbygning for og agter.

de:


Katamaran

En katamaran er i skibsterminologi betegnelsen for et fart�j med to ens parallelle skrog, der er forbundet over vandlinjen.

Wikified


Klinkbygning

En klinkbygning er i skibsterminologi betegnelsen for en skrogkonstruktion, hvor underkanten af en planke rager ud over kanten af den underliggende planke.

Wikified


Klyver

En klyver er i skibsterminologi betegnelsen for et trekantet forsejl som s�ttes p� bardunerne mellem fokkemast og bovspryd.

Wikified


Kravelbygning

En kravelbygning er i skibsterminologi betegnelsen for en skrogkonstruktion hvor de langsg�ende planker ligger kant mod kant.

Wikified


Krydse

At krydse er i skibsterminologi betegnelsen for at bev�ge sig op mod vinden i en zigzag-kurs.

Wikified


K�l

En k�l er i skibsterminologi betegnelsen for skibets "rygrad", k�len l�ber langs skrogets underkant fra for til agter.

Wikified


Larry Sanger

SangerrnrnLarry Sanger var den f�rste og indtil videre eneste fuldtids redakt�r af f�rst Nupedia og sidenhen ogs� Wikipedia.rnrnLarry Sanger startede Wikipedia sammen med Jimbo Wales i januar 2001 i den engelske udgave.rnrnIndtil december 2001 var Larry fuldtidsansat hos bomis.com til at s�rge for Nupedia og Wikipedia, men fra 1. februar 2002 fik han ikke l�ngere penge for det og var n�dt til at sk�re kraftigt ned for sit Wikipedia forbrug.

Lidt om vores grundl�gger


Kronborg

er slot som ligger p� Sj�llands yderste spids ved indsejlingen til �resund.rnrnSlottet har en lang historie, der g�r helt tilbage til 1420'erne, da den danske konge, Erik af Pommeren begyndte at opkr�ve en s�rlig sundtold af de forbisejlende skibe. For at underst�tte denne opkr�vning lod han opf�re en st�rk f�stning ved navn Krogen p� det sted, hvor Kronborg nu ligger. Den bestod af en r�kke huse, der l� bag en ringmur.rnrnKronborg er medtaget p� UNESCO's verdensarvsliste.

en:


Retskrivningsordbogen

Retskrivningsordbogen er en ordbog udgivet af Dansk Sprogn�vn, med det form�l at fastl�gge den officielle retstavning for det danske sprog.rnrnSom det st�r i retskrivningsloven s� skal retsskrivningsordbogen f�lges af alle dele af den offentlige forvaltning, af Folketinget og myndigheder med tilknytning til Folketinget samt af domstolene. I praksis bliver den dog ogs� fulgt af de fleste andre dansktalende.rnrn== Eksterne links ==rn* Retskrivningsorbogen p� nettet


Landbrug

es:Agricultura de:Landwirtschaft fr:Agriculture nl:LandbouwrnrnLandbrug er en proces hvor f�devarer og andre r�varer frembringes ved dyrkning af visse planter og avl p� visse dyr.

kultivering af visse planter -> dyrkning af visse planter


�k..

A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnOrd der starter med �k:rnrn:�Krn:�klosterrn:�kologrn:�konomaskolern:�konomforbundrn:�konomiaftalern:�konomibygningrn:�konomidirekt�rrn:�konomifunktionrn:�konomiinspekt�rrn:�konomiklassern:�konomiklassepassagerrn:�konomikontorrn:�konomiministerrn:�konomiministerietrn:�konomimodellerrn:�konomiprofessorrn:�konomipr�verrn:�konomistyringrn:�konomisystemerrn:�konomiudvalgrn:�konomiunionrn:�ksrn:�ksern:�kseagtigrn:�ksebladrn:�kseb�rendern:�ksefiskrn:�kseformerrn:�ksehovedrn:�ksehugrn:�kselignendern:�ksendruprn:�ksetyperrn:�ksfjordj�kelrn:�ksnebjergrn:�kumenrn:�kumenismenrn:�kv�grnrnTilf�j selv flere


L

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet L har mange betydninger.rn# 12. bogstav i det danske alfabet.rn# L er romertallet for 50.rn# L er kendingsbogstavet for motork�ret�jer fra Luxemborg.rn# l er forkortelsen for SI-rumfangsenheden liter.rn# l er dansk forkortelse for st�rrelsen lille og engelsk forkortelse for st�rrelsen large (p� dansk stor).rn----rnOrd der starter med L:rn*L. Ron Haraldrn*La Mancharn*La Platarn*La Traviatarn*Labanrn*Laber vindrn*Labialrn*Labyrintodontrn*Ladinorn*Lady Jane Greyrn*Lagern*Lago Argentinarn*Lago Buenos Airesrn*Lago Nahuel Huapirn*Lago Viedmarn*Lagunern*Lakajrn*Lake Eriern*Lake Huronrn*Lake Michiganrn*Lake Ontariorn*Lake Superiorrn*Lakoniskrn*Laksrn*Lakshmirn*Lakunern*Lalopatirn*Lamelrn*Lamenterern*Lampetrn*Lancerern*Lancetbladet vejbredrn*Landbrugrn*Lang ormrn*Langfredagrn*Langkawirn*Lannerfalkrn*Lapidariskrn*Lapidarstilrn*Lapuglern*Larderrn*Largern*Larry Sangerrn*Lars Saabye Christensenrn*Lascivrn*Latentrn*Laterna magicarn*Latinrn*Latinersejlrn*Latrinrn*Latterfr�enrn*Lausitzrn*Lavarn*Lavetrn*Lavinern*Lern*Leaellynasaura amicagraphicarn*Lebendigrn*Legalrn*Legaliserern*Legeringrn*Legitimrn*Legitimationrn*Legitimitetrn*LEGOrn*L�gumesrn*Leidenrn*Leksikalskrn*Leksikonrn*Lektionrn*Lektorrn*Lemonsquashrn*Lemvigrn*Leopardrn*Leprarn*Les beaux-artsrn*Lester Youngrn*Lettern*Leverrn*Leverancern*Leverern*Lexopenrn*Lianrn*Liberirn*Lidskjalvrn*Liechtensteinrn*Lierern*Ligarn*Likvidrn*Likvidationrn*Lille ildfuglrn*Lilleb�ltrn*Lily Brobergrn*Limarn*Limfjordenrn*Limonern*Lingvistrn*Lingvistikrn*Linuxrn*Linux-distributionrn*Lippizanerskolenrn*Liste med verdens landes arealrn*Liste over operaerrn*Liste over styresystemerrn*Litografrn*Litograferern*Litografirn*Litteraturrn*Liturgirn*Livr�rn*Li�gern*Lobhudlerrn*Locarnorn*Loch Lomondrn*Loch Nessrn*Lockoutrn*Lofotenrn*Loggiarn*Logikrn*Logiskrn*Lohengrinrn*Lokalern*Lokaliserern*Lokern*Lokkern*Lokkefuglrn*Lokkekaldrn*Lokmejselrn*Lollandrn*Long riflern*Lord Howe �enrn*Lorens Henrik Fiskerrn*Lotterirn*Lotterigevinstrn*Louis Braillern*Louis V. Gerstner, Jr.rn*Loyalrn*Lucky Lukern*Lucretias Voldf�relsern*Ludvig Holbergrn*Luftrn*Luganorn*Lukafrn*Lukket filformatrn*Lukrativrn*Lukrerern*Luksuri�srn*Lukulliskrn*Lumbagorn*Lunarn*Lundrn*Lund universitetrn*Luristanrn*Luxembourgrn*Luzonrn*Lyn�srn*Lysrn*Lys sangh�grn*Lyse n�tterrn*Lys�rrn*L�derern*L�kagern*L�s�rn*L�brn*L�nrn*L�rdagrn*L�vgr�shoppernrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

L for halvtreds og kendingsbogstav for Luxemborg. l for liter og lille samt large


Leopard

(Panthera pardus), den af de store katte, der har st�rst udbredelse. Der findes leoparder n�sten overalt i Afrika, i store dele af Asien, fra Tyrkiet over Mellem�sten til Indonesien og Rusland. Leoparden trives i n�sten alle former for landskab - fra tropisk regnskov, tempererede skove og �rken til bjergomr�der op til 5,5 km over havets overflade.rnrnMed s� stort et udbredelsesomr�de udvikles der en naturlig variation i b�de udseende og adf�rd. Der opst�r geografiske racer, tilpasset til de forskellige levesteder.rnrnLeoparden er st�rkt udryddelsestruet.rnrnLeopardracer:rn* Amurleopardrn* Sneleopardrn* Afrikansk leopardrnrn----rnkilder/henvisningerrnrn* Lexopenrn* Zoonyt 2002 3 Efter�r


Latinersejl

Et latinersejl er i skibsterminologi betegnelsen for et trekantet sejl, som s�ttes p� en langskibs rundholt.

Wikified


Leaellynasaura amicagraphica

Leaellynasaura amicagraphica var et 1 meter langt og adr�t dyr der stammer fra familien af hypsilofodonter. Sm�, tobende dyr, der umiddelbart kunne ligne en k�nguru. Dyret havde en lang hale, et lille hoved og sm� forben og var plante�der.rnrnDyrets kranium viser, at der var ekstraordin�rt god plads til synscentret, og det bliver af pal�ontologerne tolket som om, at dyret udviklede et specielt syn, s� det bedre kunne se i de lange m�rke m�neder. De var i sving �ret rundt og gik ikke i hi som andre dyr. De vandrede heller ikke bort fra kulden om vinteren, som for eksempel rener g�r i dag.rnrnM�ske var dyret ogs� d�kket af et lunende fjerlag. Forskerne har ganske vist ikke fundet spor af fjer p� netop leaellynasaura amicagraphica, men andre fossiler har afsl�ret fjerkl�dte dinosaurer.

der var ekstraordin�r god plads -> der var ekstraordin�rt god plads


Labyrintodont

En labyrintodont var en 4-5 meter lang paddelignende sv�mmer med et bizart stort og fladt hoved. Dyret trivedes tilsyneladende godt under de polare forhold, l�nge efter at den var udd�d i de fleste andre egne af verden. Forskerne regner med, at den blev udkonkurreret af krokodillerne i de varme vande, mens den fik lov at beholde det iskolde vand for sig selv.

Wikified


Medier

DRrnrnTV2rnrnTV3rnrnJyllandspostenrnrnPolitikenrnrnJydske VestkystenrnrnIngeni�renrnrnEkstra BladetrnrnBTrnrnBerlingske Tidendern

Automated conversion


Mir

en:Mir rnrnMir, sovjetisk rumstation opsendt i 1986. I 1991 overtog Rusland stationen efter Sovjetunionens sammenbrud. Mir betyder "Fred" p� russisk. Mir regnes for verdens f�rste rigtige bemandede rumstation, og er forl�ber til Den Internationale Rumstation (ISS).rnrnMir styrtede planm�ssigt ned i Stillehavet ud for New Zealand i 2001.rnrnRumstationen var blevet for gammel, og var ikke l�ngere sikker at opholde sig i. Derfor besluttede Rusland sig for, at lade Mir styrte ned til Jorden.rnrnSt�rstedelen af den 136 ton tunge rumstation br�ndte op p� sin vej gennem Jordens atmosf�re, men op mod 20 tons rester af rumstationen n�ede hele vejen ned gennem atmosf�ren, og styrtede i Stillehavet.rnrnStationen var bygget til at kunne holde i tre �r, men fungerede alts� i imponerende 16 �r. I l�bet af de 16 �r boede over 100 kosmonauter og astronauter i Mir i kortere eller l�ngere perioder. En enkelt russisk kosmonaut tilbragte sammenlagt (over 2 perioder) lidt over 2 �r ombord p� Mir.rnrnEfter kommunismens fald i �steuropa deltog ogs� amerikanske og andre vestlige astronauter i arbejdet ombord p� Mir.rnrn==Mir Modulerne==rn(overs�ttelse ej f�rdigt, du er velkomme til at g�re den f�rdig).rnrnMir rumstationen blev opbygget ved sammenf�jning af flere Mir moduler, som hver for sig p� opsendt i kredsl�b. Kernemodulet (opsendt i 1986) gav beboelseskvarterer og kontrolcenter. Kvant I (1987) og Kvant II (1989) indeholdt videnskabelige instrumenter og bes�tningens badefaciliteter. Kristall (1990) udvidede de videnskabelige muligheder. Spektr (1995) agerede som beboelses og arbejdsrum for de amerikanske astronauter. Priroda (1996) foretog jordobservationer. Landingsmodulet (1996) gav en sikker og stabil adgang for rumf�rgerne.rnrnMir blev forsynet og vedligeholdt ved hj�lp af bemandede Soyuz kapsler og ubemandede Progress k�ret�jer. (kan godt tr�nge til en lidt bedre overs�ttelse).rnrnP� russisk betyder Mir fred og "connotes" samfund og landsby. Mir's moduller og vedligeholdelsesk�ret�jer havde lignende navne. Kvant betyder "quantum", et navn som kommer fra dets form�l indenfor research i astrofysik, hvor stationen blev brugt til at m�le det elektromagnetiske spektrum og x-ray. Kristall betyder krystal, da et v�sentligt form�l for stationen var at udvikle teknologier til brug for materialeproduktion. Spektr betyder spektrum, navngivet efter sine atmosf�riske sensorer. Priroda betyder natur. Progress betyder fremskridt. Soyuz betyder union, opkaldt efter USSR (Sovietskii Soyuz = Sovjetunionen) og det at rumstationen var en union af tre mindre moduler.


Middelalder

en:Middle Ages nl:Middeleeuwen sv:MedeltidenrnrnDen danske middelalder regnes fra �r 1066, efter vikingetiden, til reformationen i 1536. Herefter f�lger ren�ssancen.rnrnMan kan "opleve" middelalderen ved at bes�ge de danske museer - eller ved at tage til et af de mange middelaldermarkeder der finder sted i sommerperioden (f.eks. Middelaldercentret p� Nyk�bing Falster eller Bornholms middelaldercenter)rnrnSe ogs� Danmarks historie.rn----rnYderlige informationer:rn* Find en omfattende samling af information om middelalderen, arrangementer, middelaldergrupper, musik, b�ger, akt�rer og meget andet - http://www.middelalderinfo.web-com.dkrn* Europ�isk Middelalderfestival i Horsens: http://www.middelalderfestival.dkrn** Omfattende arrangement sidste weekend i august. Et bes�g v�rd.rn** Odense Middelalder Dage i juli se mere info her: http://www.h-f.dk


Musik

en:Music eo:Muziko fr:Musique nl:Muziek pl:Muzyka pt:M�sicarnrnKort fortalt er musik tonekunst, andre vil sige at musik er f�lelsernes sprog. Definitionen kan dog hurtigt udvides til n�rmere bestemt at v�re en gengivelse af elementernes lyde. En t�nketank i USA, der allerede i 1986 blev dannet med det form�l at unders�ge om dyr har en musisk sans definerede musik som �m�nstre af lyde, der varierer i h�jde og over tid og som frembringes af f�lelsesm�ssige, sociale, kulturelle og intellektuelle grunde�. rnHistorisk er musikken h�jst sandsynligt opst�et lang tid f�r mennesket. Mennesket selv har dyrket musik i flere tusinde �r. I Slovenien er der fundet nogle fine 53.000 �r gamle fl�jter af ben og knogler, som neandertalere sandsynligvis har spillet p�.rnHvalerne derimod er en dyregruppe som er cirka 60 millioner �r gamle, og det m� formodes at hvalernes trang til at synge var til stede lige fra starten.rnrnrn== Musikgenrer ==rnrnpop, rock, dance, jazz, klassisk, blues, technornrn== Se ogs� ==rn*Liste over operaerrnrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Liste over operaer


Microsoft

er et stort computerfirma med base i Seattle i staten Washington i USA. rnKendt for styresystemerne DOS og Windows til PC.

operativsystem -> styresystem


Matematik

nl:Wiskunde eo:Matematiko es:Matem�ticas fr:Math�matiques de:Mathematik no:Matematikk pl:Matematyka pt:Matem�tica sh:Matematika sl:MatematikarnrnMatematik (Gr�sk mathema: videnskab, at l�re; mathematikos: glad for at l�re) er studiet af m�nstre i m�ngde, struktur, �ndringer og rummet. I den moderne defintion er det unders�gelsen af axiomatisk definerede abstrakte strukturer ved brug af logik som det f�lles udgangspunkt. De specifikke strukturer der unders�ges har ofte deres udgangspunkt i naturvidenskaben, oftest i fysikken, men matematikere definerer og unders�ger ogs� strukturer udelukkende for matematikkens egen skyld, for eksempel fordi de finder ud af at en struktur giver en samlende generalisering, eller at der findes et v�rkt�j der kan hj�lpe i flere forskellige grene af matematikken.rnrnHistorisk set er matematikken opst�et ud fra behovet for at lave beregninger i handel, for at opm�le land og for at forudsige astronomiske begivenheder. Disse tre behov kan groft relateres til en bred underopdeling af matematikken i studiet af struktur, rum og �ndring.rnrnStudiet af struktur starter med tallene, i begyndelsen de velkendte naturlige tal og heltallene. De regler der g�lder for aritmetiske operationer er optegnet i element�r algebra, og de dybere egenskaber ved heltallene studeres i talteorien. Unders�gelsen af metoder til at l�se ligninger f�rer til studiet af abstrakt algebra. Det for fysikerne vigtige begreb vektorer, der er generaliseret til vektorrummet og studeret i line�r algebra, tilh�rer de to grene struktur og rum.rnrnStudiet af rummet starter med studiet af geometri, f�rst den euklidiske geometri og trigonometri i det s�vanlige tredimensionale rum, men senere ogs� generaliseret til ikke-euklidisk geometri som spiller en central rolle i den generelle relativitetsteori. De moderne omr�der differentialgeometri og algebraisk geometri generaliserer geometri i forskellige retninger: differentialgeometri fremh�ver begreberne kordinatsystemer, glathed og retning, mens geometriske objekter i algebraisk geometri beskrives som l�sninger til et s�t af ligninger. Gruppeteori unders�ger p� en abstrakt m�de begrebet geometri og giver en sammenh�ng mellem studiet af rum og struktur. Topologi giver en sammenh�ng mellem studiet af rum og studiet af �ndring ved at fokusere p� konceptet kontinuitet.rnrnAt forst� og beskrive �ndringer i m�lelige st�rrelser er det centrale emne i naturvidenskab, og infinitesimalregningen er udviklet som et s�rdeles brugbart v�rkt�j til at g�re pr�cis det. Det centrale begreb man bruger til at beskrive en variabel der �ndrer sig er en funktion. Mange problemer leder helt naturligt til relationen mellem m�ngde og st�rrelsen af dens �ndring, og metoderne til at l�se disse er studeret i emnet differentialligninger. Tallene man bruger til at repr�sentere kontinuerlige m�ngder er de reelle tal, og det detaljerede studium af deres egenskaber er kendt som reel analyse. Af forskellige �rsager er det bekvemt at generalisere til komplekse tal, som er studeret i den kompleks analyse. Funktionsanalyse fokuserer p� et (typisk uendeligt-dimensionalt) rum af funktioner, som danner basis for blandt andet kvantemekanik.rnrnFor at tydeligg�re og unders�ge matematikkens fundament, udviklede man omr�derne m�ngdeteori, matematisk logik og modelteori.rnrnDa computere i sin tid blev opfundet, blev flere omkringliggende problemer tacklet af matematikere, og det ledte til omr�derne beregnelighed og informationsteori. Mange af disse sp�rgsm�l er nu unders�gt under teoretisk datalogi.rnrnComputere har ogs� hjulpet til ved emner som kaosteori, som handler om at mange dynamiske systemer i naturen adlyder love der g�r at deres adf�rd bliver uforudsigelig i praksis, selvom det er deterministisk i teorien.rnKaosteori er t�t forbundet med fraktal geometri.rnrnEt vigtigt omr�de i anvendt matematik er sandsynlighedsregning og statistik, som muligg�r beskrivelse, analyse og forudsigelse af tilf�ldige f�nomener og er brugt i alle videnskaber.rn rnNumerisk analyse unders�ger metoder til at udf�re beregninger p� computer og diskret matematik er det f�lles navn for de matematiske ting der er brugbare i datalogi.rnrnDen f�lgende liste af emner repr�senterer �en m�de at organisere matematikkens grene p�:rnrn:M�ngdern:Tal - Naturlige tal - Heltal - Rationelle tal - Reelle tal - Komplekse tal - Quartanioner - Octanioner - Sedenion - Hyperreelle tal - Surreelle tal - Ordinaltal - Kardinaltal - Heltalssekvens - Matematiske konstanter - Tal navne - Uendeligrnrn:�ndringrn:Calculus - Vector calculus - Matematisk analyse - Differentialligninger - Dynamiske systemer - Kaos teori - Liste af funktionerrnrn:Strukturrn:Abstrakt algebra - Talteori - Algebraisk geometri - Gruppe teori - Matematisk analyse - Topologi - Line�r algebra - Graf teori - Universel algebra - Kategori teorirnrn:Rumrn:Topologi - Geometri - Trigonometri - Algebraisk geometri - Differentiel geometri - Differentiel topologi - Algebraisk topologi - Line�r algebrarnrn:Diskret matematikrn:Kombinatorik - M�ngde teori - Sandsynlighedsteori - Statistik - Beregnelighed - Diskret matematik - Kryptologi - Graf teori - Spil teorirnrn:Anvendt matematikrn:Mekanik - Numerisk analyse - Optimering - Sandsynlighed - Statistikrnrn----rnYderligere litteratur:rn* Davis, Philip J.; Hersh, Reuben: The Mathematical Experience. Birkh�user, Boston, Mass., 1980. En sk�nsom introduktion til matematikkens verden.rn* Rusin, Dave: The Mathematical Atlas, http://www.math-atlas.org. En tur gennem de forskellige grene i moderne matematik.rn* Weisstein, Eric: World of Mathematics, http://www.mathworld.com. En online encyklop�di om matematik.rn* Planet Math, http://planetmath.org. En online encyklop�di om matematik under konstruktion. Bruger GNU Free Documentation License, s� det tillader importering til Wikipedia. Bruger TeX markup.rn* Mathematical Society of Japan: Encyclopedic Dictionary of Mathematics, 2nd ed.. MIT Press, Cambridge, Mass., 1993. Definitioner, teoremer og referencer.rn* Michiel Hazewinkel (ed.): Encyclopaedia of Mathematics. Kluwer Academic Publishers 2000. En oversat og udvidet version af den sovjetiske matematik encyklop�di, i ti (store) b�ger, det mest komplette og autoritative v�rk der er tilg�ngeligt. Ogs� som paperback og p� CD-ROM.rn* Gullberg, Jan: Mathematics--From the Birth of Numbers. W.W. Norton, 1996. Et encyklop�disk overblik over matematikken i et nutidigt og simpelt sprog


Magdeburg

er hovedstad i den tyske delstat Sachsen-Anhalt.

en: eo: de:


M

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet M har mange betydninger.rn# 13. bogstav i det danske alfabet.rn# m er forkortelse for SI-l�ngdeenheden meter rn# m er forkortelse for pr�fikset milli. rn# M er forkortelse for pr�fikset mega.rn# M er romertallet for 1000.rnrn----rnOrd der starter med M:rn*Maammern*Macdonnell Rangesrn*Maceiorn*Macrocheirarn*Madrn*MADrn*Madagascarrn*Madame Butterflyrn*Madeirarn*Madonnarn*Magdeburgrn*Magirn*Magistratrn*Magnatrn*Magnifiquern*Magnumb�ssern*Magnus den Godern*Mahanakhornamonratanakosinmahaintarasiayuthayamafmapopnoppalaratchathaniprilomrn*Majrn*Majoratrn*Majoritetrn*Makaberrn*Makariosrn*Makrokosmosrn*Maksimal-rn*Maksimern*Maksimumrn*Malariarn*Malirn*Malicern*Malkonduitern*Malkontentrn*Malplaceretrn*Malproperrn*Maltarn*Malyalamrn*Mamelukrn*Mammaliarn*Managerrn*Manausrn*Mandagrn*Mandarinkinesiskrn*Mandatrn*Mandatarrn*Manegern*Manerrn*Manererrn*Manerligrn*Maniereretrn*Manifestrn*Manifestationrn*Manifesterern*Manikurern*Mankerern*Manometerrn*Mantelrn*Manuel Quezonrn*Manufakturrn*Manuskriptrn*Man�vrern*Man�vrerern*Mar Chiquitarn*Mararn*Mardukrn*Marehalmrn*Margrete 1.rn*Margrethe 2.rn*Margueritern*Marianne Trappaudrn*Mariborn*Marieh�nern*Marinark�ologirn*Marinern*Marionetrn*Marionetteaterrn*Maritimrn*Mari� bebudelsesdagrn*Markantrn*Markerern*Markeretrn*Marketenderrn*Marketenderirn*Markgr�shoppern*Markis de Sadern*Markisern*Markmusrn*Mark�rgenerrn*Marmarahavetrn*Marmorkirkenrn*Mars (gud)rn*Mars (planet)rn*Marselisborg Slotrn*Marshall �ernern*Marstalrn*Marsvinrn*Martialskrn*Martin Lutherrn*Martsrn*Mascararn*Maskaradern*Maskeballetrn*Maskulinrn*Maskulinumrn*Massakrern*Mata Harirn*Matadorrn*Matchrn*Matematikrn*Materialern*Materialiserern*Materiern*Materielrn*Mathiasrn*Mathias Rustrn*Matriarkatrn*Matterhornrn*Mattinatarn*Matt�usevangelietrn*Mauritius t�rnfalkrn*Mausoleumrn*Maydayrn*McDonald'srn*Mechelenrn*Medicinal-Kollegiumrn*Medicinmandrn*Medierrn*Meditationrn*Medocrn*Meetingrn*Mekongrn*Mel Gibsonrn*Melarn*Melangern*Melankolirn*Melassern*Melbournern*Meleretrn*Melillarn*Mellem�stenrn*Melodirn*Melodikrn*Melodiskrn*Mementorn*Memoirerrn*Memorerern*Mendozarn*Menneskern*Mentalrn*Mentalitetrn*Menurn*Mercuriusrn*Meridianrn*Meridiankredsrn*Meriterrn*Merkantilrn*Merkurrn*Mesalliancern*Mesanmastrn*Messern*Mestersangerne i N�rnbergrn*Metaforrn*Metamorfosern*Metierrn*Metodern*Metodisterrn*Metrikrn*Metriskrn*Metronomrn*Metrumrn*Meuni�rern*Meusern*Meutern*Mexico Cityrn*Michael Faradayrn*Michael Strungern*Michael Yorkrn*Michigan s�rn*Microsoftrn*Middelalderrn*Middelfartrn*Middelgrundsfortetrn*Middelhavetrn*Midfastern*Midg�rdsormenrn*Midsommerrn*Migr�nern*Mikronesienrn*Mikroorganismerrn*Milit�r historiern*Milj�rn*Miltrn*Mimerrn*Mimicryrn*Mimikrn*Mindanaorn*Mineralrn*Minerern*Minervarn*Minestra di verdurarn*Minestronern*Mingdynastietrn*Minimalrn*Minimumrn*Minoritetrn*Minusrn*Minuti�srn*Miquelonrn*Mirrn*Mirakelrn*Mirakul�srn*Misantroprn*Miserabelrn*Misogynrn*Mistb�nkrn*Mis�rern*Mitchellrn*Mitosern*Mitrarn*Mj�lnerrn*Mnemoteknikrn*Mobrn*Mobilrn*Moderatrn*Moderationrn*Modercellern*Mogens Jeppesenrn*Molrn*Molotovrn*Molotovcocktailrn*Molsrn*Momentrn*Momentanrn*Momsrn*Moneterrn*Mongolietrn*Monismern*Monogamrn*Monogamirn*Monoklonale antistofferrn*Monologrn*Mononukleosern*Monoplanrn*Monopolrn*Monotonrn*Monsters Inc.rn*Monstransrn*Monstrumrn*Mont Blancrn*Montenegrorn*Monterern*Monumentrn*Monumentalrn*Morrn*Moradsrn*Morfologirn*Mormonerrn*Morse-alfabetetrn*Mortalitetrn*Morten Bisprn*Morten Korchrn*Morten Olsenrn*Mortificerern*Mor�nern*Mosegrisrn*Moseg�rdskovrn*Mosehornuglern*Moser�vrn*Mosesneglrn*Moskvarn*Mother Teresarn*Motivrn*Motiverern*Motiveringrn*Motorlovrn*Mottorn*Mount Everestrn*Mount Garnetrn*Mount Kosciuskorn*Mount McKinleyrn*Mount Woodroffern*Mount Zielrn*Moussern*Mousserern*Moutonrn*Mudder�derrn*Mulktrn*Multiplumrn*Multitaskingrn*Muninrn*Murciarn*Murrayrn*Musern*Musgrave Rangern*Musikrn*Musvitrn*Musv�gern*Mutationrn*Myoglobinrn*Myriadern*Mysteriumrn*Mystifikationrn*Mystiskrn*Mytologirn*Myxomatosern*M�lkrn*M�lkevejenrn*M�nrn*M�ns Klintrn*M�ntrn*M�rk sangh�grn*M�lbevidstrn*M�nern*M�nedrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Romertal for 1000


Mesanmast

En mesanmast er i skibsterminologi betegnelsen for den agterste (bagerste) mast p� et flermastet skib.

Wikified


Norge

de:Norwegen eo:Norvegio fr:Norv�ge no:Norge nl:Noorwegen pl:Norwegia sv:NorgernKongeriget Norge er et nordisk land vest for Sverige p� den skandinaviske halv�. Norge er endvidere placeret nord for Danmark. Landet har aflang form, og en lang kystlinie langs med Nordatlanten, hvor ogs� Norges kendte fjorde befinder sig. Norge har gr�nse til Sverige, Rusland og Finland. De n�rtvedliggende �er Svalbard og Jan Mayen er under norsk suver�nitet. Bouvet�en i Sydatlanten og Peter I �en i det sydlige Stillehav er norske bilande. Derudover har Norge et territorialkrav p� Dronning Maud Land p� Antarktis.rnrnKongeriket NorgernrnrnBillede:Norge_flag_medium.pngrnBillede:Norge_coat.pngrn(Detaljer)rn(Fuldt billede)rnrnNational motto: IngenrnOfficielt sprog NorskrnHovedstad OslornKongeHarald V af NorgernRegeringslederKjell Magne BondevikrnAreal - Total - heraf vandAreal 66 324.220 km� 5 % rnBefolkning rn - Total (2000) rn - Pr. km� St�rrelse 114rn 4.525.116 rn 14 pr. km� rnUafh�ngighedrn - Erkl�retrn - Anerkendt Adskillelse fra Sverigern7. juni 1905rn26. oktober 1905rnValuta Norske kronerrnTidszone UTC +1rnNationalmelodi Ja, vi elsker dette landrnInternetdom�ne.NOrnInternational tlfkode47rnrnrn== Historie ==rnUddybende artikel: Norges historiernrnNorges vikingeperiode fra det 9. �rhundrede til det 11. �rhundrede var en tid med national forening og ekspansion. Den norske konger�kke udd�de i 1387, og landet gik ind i en unionsperiode med Danmark. Efter 1450 stadf�stet i en traktat. Dette markerede en periode som i Norge kendes under betegnelsen "400-�rs natten", hvor Norge var den svagere part i unionen med Danmark. Efter at Danmark valgte side med Napoleon blev Norge overgivet til Sverige i 1814.rnrnStigende norsk irritation gennem det 19. �rhundrede med regeringen i Stockholm lagde grunden for opl�sningen af den norsk-svenske union i 1905, hvor den norske regering tilb�d den norske trone til den danske prins Carl. Efter en folkeafstemning der tillod dannelsen af et monarki, k�rede parlamentet ham til konge. Han tog navnet Haakon VII, efter de uafh�ngige norske konger.rnrnNorge var en ikkekrigsf�rende magt under 2. verdenskrig, men som et resultat af den tyske invasion og bes�ttelse under 2. verdenskrig, blev nordm�ndene langt mere skeptiske over for neutraliteten. Landet tog en drejning mod en mere kollektiv sikkerhedsaftale for landet. Norge var en af de underskrivende partnere ved NATO's dannelse i 1949 og var et af de grundl�ggende medlemmer af FN. Norge har to gange stemt imod at blive en del af EU. (i 1972 og i 1994). Landet har dog en associeringsaftale.rnrn== Politik ==rnUddybende artikel: Norges politikrnrnNorge er et konstitutionelt monarki med et parlamentarisk regeringssystem. Kongens funktion er prim�rt ceremoniel, men han har indflydelse som nationens samlingssymbol. Selvom grundloven fra 1814 giver vidtr�kkende rettigheder til kongen, udfyldes disse dog n�sten altid igennem statsr�det i kongens navn. Statsr�det eller regeringen best�r af en statsminister og hans regering, udn�vnt af kongen. Siden 1884 har grundloven sikret at regeringen skal have parlamentets st�tte, s� udn�vnelsen fra kongens side er alene en formalitet.rnrnDet norske parlament Stortinget har 165 medlemmer, som v�lges fra de 19 provinser for en 4-�rig periode udfra et system med proportional repr�sentation. Systemet ligger t�t op ad det danske valgsystem. Efter valget deles Stortinget op i to kamre, Odelsting og Lagting, som m�des separat eller f�lles alt efter det lovgivningsm�ssige emne til debat.rnrnDen specielle rigsret varetager anklager for embedsforbrydelser; den regul�re ret inkluderer h�jesteret H�yesterett (17 permanente dommere og en pr�sident), appelretten, by- og regionsretsinstanser, arbejdsretten og m�glingsretsinstanser. Dommerne ved de regul�re retsinstanser udn�vnes af statsr�det efter indstilling fra justitsministeren.rnrn== Provinser ==rnUddybende artikel: Norges provinserrnBillede:Norge_kort.jpgrnrnNorge er opdelt i 19 administrative regioner kaldt provinser (fylker, ental - fylke), og 434 kommuner:rnrn* Akershusrn* Aust-Agderrn* Buskerudrn* Finnmarkrn* Hedmarkrn* Hordalandrn* M�re og Romsdalrn* Nordlandrn* Nord-Tr�ndelagrn* Opplandrn* Oslorn* �stfoldrn* Rogalandrn* Sogn og Fjordanern* S�r-Tr�ndelagrn* Telemarkenrn* Tromsrn* Vest-Agderrn* Vestfoldrnrn== Geografi ==rnUddybende artikel: Norges geografirnrnNorges landskab er generelt forreven og bjergrigt. Kystlinien p� mere end 20.000 kilometer afbrydes af stejle fjorde samt et virvar af �er og holme. Norge kendes ogs� som landet med midnatssolen, idet det delvis ligger nord for polarkredsen. Her g�r solen ikke ned ved midsommer, og om vinteren er de mange dale i lange perioder uden lys.rnrnNorge f�lger Nordatlanten i hele sin l�ngde. Tre have udg�r kystlinien. Nords�en i sydvest, Skagerrak i syd og det norske hav til vest og Barentshavet til nord�st. Norges h�jeste punkt er Galdh�piggen med sine 2.460 meter.rnrnDet norske klima er tempereret, specielt langs kysten som p�virkes af golfstr�mmen. Klimaet inde i landet er mere h�rdt, og i den nordlige del hersker mere arktiske forhold.rnrn== �konomi ==rnUddybende artikel: Norges �konomirnrnDen norske �konomi er et rigt kapitalistisk velf�rdssamfund, med en kombination af de frie markedskr�fter og offentlig regulering. Regeringen kontrollerer vitale omr�der som den petro-kemiske sektor (igennem store statsselskaber). Landet er rigt p� naturressourcer - olie, vandkraft, fisk, skovbrug og mineraler. De store naturressourcer (specielt olien) har dog ogs� gjort landet st�rkt afh�ngigt af de internationale oliepriser. I 1999 udgjorde olieeksporten 35% af eksportindt�gterne. Saudiarabien og Rusland er de eneste lande som eksporterer mere olie end Norge.rnrnNorge st�r udenfor EU efter en folkeafstemning i november 1994. Landet er dog sammen med Island og Lichtenstein. en del af det indre marked i EU gennem deres aftaler via E�S.rnrnDen �konomiske v�kst var i 2000 2,7%, sammenlignet med 0,8% i 1999. V�ksten faldt dog tilbage i 2001 til 1,3%. Der blev igangsat privatiseringer i 2000, hvor regeringen solgte 1/3 af det 100% statsejede oliefirma Statoil.rnrnP� trods af flere unders�gelser, der viser at nordm�nd har den st�rste livskvalitet i verden, er der stadig bekymringer omkring hvor landet st�r, n�r olie- og gasforsyningerne l�ber ud om cirka to �rtier. En stor del af indt�gten ved det nuv�rende oliesalg er derfor placeret i regeringens oliefond og efterf�lgende investeret i udlandet. Fonden har nu en formue p� mere end 43 milliarder amerikanske dollar.rnrn== Demografi ==rnUddybende artikel: Norges demografirnrnDet norske sprog har to skrevne former, kaldet Bokm�l og Nynorsk. Der er dog ikke v�sentlig forskel mellem de to skrevne former. Bokm�l skrives af majoriteten af befolkningen. Flere same sprog tales og skrives i de nordlige regioner af samerne. rnrnHovedparten af nordm�ndene (86%) tilh�rer den lutheranske norske statskirke. Andre mindretal som protestanter og romersk-katolikker udg�r cirka 4% af befolkningen.rnrn== Kultur ==rnUddybende artikel: Norges kulturrnrnKendte nordm�nd inkluderer skuespilsforfatteren Henrik Ibsen, opdagelsesrejsende Roald Amundsen, den ekspressionistiske maler Edvard Munch, komponisten Edvard Grieg og forfatteren Knut Hamsun modtager af nobelprisen i litteratur i 1921.rnrnrnrnHelligdagernDatoDansk navnNorsk navnBem�rkningerrn1. januarNyt�rsdagNytt�rsdag rnMarts/AprilP�skeP�skeDe officielle helligdage best�r af Skj�rtorsdag (Sk�rtorsdag), Langfredag (Langfredag), F�rste p�skedag (P�skedag) and Andre p�skedag (P�skemandag).rn1. majArbejdernes kampdagArbeidernes DagDen internationale arbejderbev�gelses dag.rn17. majGrundlovsdagGrunnlovsdagFejring af grundloven fra 1814rn40 dage efter p�skeKristi HimmelfartsdagKristi HimmelfartsdagLigger p� en torsdagrn7 uger efter p�skePinsePinseF�rste pinsedag (S�ndag) og Andre pinsedag (Mandag)rn25. december, 26. decemberJulJulNordm�ndene fejrer to dage jul, selv om hovedparten af festlighederne som i Danmark ligger den 24. decemberrnrnrn== International pressefrihed ==rnrn* Presse friheds indeks: Rangeret 1 ud af 139 lande.rnrn== �vrige emner ==rnrn* Norges arkitekturrn* Norges kendte personer rn* Norges kommunikationrn* Norges milit�rrn* Norges nationrn* Norges transportrn* Norges turismern* Norges udenrigsforholdrnrn== Eksterne link ==rnrn* Norway.no - Officiel regeringsportalrn* Stortinget - Officiel side for Stortingetrn* Kongehuset - Officiel side for KongehusetrnrnrnVerdens lande | Europa


NASA

en:NASA pl:NASA nl:NASArnrnNASA st�r for National Aeronautical & Space Administration, og er det amerikanske �kvivalent til det europ�iske ESA.rnrnNASA's forg�nger var National Advisory Committee on Aeronautics (NACA), som blev dannet efter 1. verdenskrig for at fremme rumforskning i USA. I 1959 blev NACA reorganiseret og fik kontrol med selve rumprogrammet, som tidligere var blevet udf�rt af forskellige dele af milit�ret.rnrnrnBillede:Nasa.JPGrnrnrn== NASA's rummissioner ==rn* Bemandede rummissionerrn**Mercuryrn**Geminirn**Apollorn**Skylabrn*Ubemandede rummissionerrn**Marinerrn**Surveyor

Lidt mere fra den engelsek


NASDA

NASDA er en forkortelse for National Space Development Agency of Japan, og er som navnet antyder Japans svar p� amerikanske NASA. NASDA blev oprettet i juni m�ned i 1969, og besk�ftiger sig med rumforskning og udvikling af raketter.rnrn=== Eksterne links ===rn*Hjemmeside: http://www.nasda.go.jp

Wikified


Naturmedicin

medicinenl:alternatieve geneeskundernrnNaturmedicin er naturprodukter anvendt til medicinsk behandling. Mennesket har igennem mange hundrede �r benyttet sig af tilg�ngelige mineralske og animalske produkter til at behandle sygdomme hos mennesker og dyr. Brugen af naturmedicin stoppede med fremv�ksten af den kemiske industri som var i stand til dels rn# at udvinde de virksomme stoffer fra naturmedicinen og dels rn# syntetisere nye virksomme stoffer. rnLigeledes har fremkomsten af et sygehusv�sen, som fortrinsvis holder sig til videnskabeligt dokumenterede metoder i behandlingen af sygdomme, betydet at naturmedicinen er udg�et. Naturmedicin har dog siden 1970'erne genvundet en v�sentlig interesse uden for det etablerede sundhedssystem.rnrnEksempler p� naturmedicin er pilebark som er blevet benyttet som smertestillende middel. Pilebarken indeholder salicylsyre (Salix=pil), som i dag er den virksomme ingrediens i mange industrielt fremstillede produkter til smertebehandling.

salisylsyre -> salicylsyre


Norden

countries sv:Norden rnrnhttp://www.lysator.liu.se/nordic/ill/nordflg3.gifrnrnLandene i Norden er rnDanmark,rnFinland,rnIsland,rnNorge,rnogrnSverige.rnDertil kommer �-omr�derne �land (del af Finland), F�r�erne (del af Danmark) og Gr�nland (del af Danmark). Samerne har ogs� en grad af uafh�ngighed.rnrnDe nationale flag ovenover repr�senterer fra venstre mod h�jre, Danmark, Finland, Island, Norge, Sverige, F�r�erne, �land, Gr�nland, samt Sameland.rnrnSomme tider bruger man fejlagtigt betegnelsen Skandinavien om de nordiske lande.


N

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet N har mange betydninger.rn# 14. bogstav i det danske og latinske alfabet.rn# Kemisk tegn for kv�lstof.rn# Forkortelse for nord.rn# n er forkortelse for pr�fikset nano.rn# N er i fysikken en forkortelse for SI-kraftenheden Newtonrnrn----rnOrd der starter med N:rn*N.F.S. Grundtvigrn*Nabopostrn*Naivrn*Nannarn*Napolirn*Narkosern*Narkotiskrn*NASArn*Nasalrn*NASDArn*Natrn*Natdyrrn*NATOrn*Nattergalrn*Natuglern*Naturalisationrn*Naturelrn*Naturforvaltningrn*Naturligt talrn*Naturmedicinrn*Naturplejern*Naturvidenskabelige reservaterrn*Naururn*Nausearn*Nautikrn*Navigationrn*Navigerern*Neapelrn*NEG miconrn*NEG Miconrn*Negationrn*Negligerern*Neglig�rn*Nekrofetichismern*Nektarrn*Nephthysrn*Nepotismern*Neptunusrn*Nereisrn*Nergalrn*Neriern*Netv�rksobjektrn*Neuralgirn*Neurastenirn*Neurologrn*Neurosern*Neutralrn*Neutraliserern*Neutrumrn*Nevadarn*Nev�rn*New Amsterdamrn*New England Rangern*New Yorkrn*New Zealandrn*Newcastlern*Newfoundlandrn*NGOrn*Nibern*Nibelungens Ringrn*Nicoisern*Niecern*Nielsrn*Niels Henrik David Bohrrn*Niels Juelrn*Nigerrn*Nikern*Nilenrn*Nils Poppern*Nimbusrn*Niteroirn*Nitrogenrn*Nitropr�vern*Niveaurn*Nivellerern*Niv�rn*Njordrn*Nobelprisrn*Nobelprisen i fysikrn*Nobelprisen i fysiologi eller medicinrn*Nobelprisen i kemirn*Nobelprisen i litteraturrn*Nobelprisen i �konomirn*Nobels fredsprisrn*Nomadern*Nominelrn*Nonchalancern*Nonsensrn*Norrn*Nordenrn*Nordisk j�gersamvirkern*Nordisk mytologirn*Nordiske ringduerrn*Nordjyllands Amtrn*Nords�enrn*Nords�museetrn*Norfolkrn*Norgern*Normrn*Normalrn*Normerern*Nosofilirn*NOTrn*Notarn*Nota benern*Notabelrn*Notabiliteterrn*Notatrn*Notern*Noterrn*Noterern*Noteringrn*Notificerern*Novemberrn*Novemberrevolutionenrn*Nuancern*Numismatikrn*Nutrn*Ny Britannienrn*Ny Guinearn*Ny Irlandrn*Ny saglighedrn*Nyborg Slotrn*Nye f�devarerrn*Nyhedsgruppern*Nyklassiscismenrn*Nyk�bing Morsrn*Nysrn*Nyt�rrn*Nyt�rsdagrn*N�bdyrrn*N�ldens takvingern*N�sehornspuffadderrn*N�stvedrn*N�vningrn*N�rresundbyrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

links


Nobelpris

Prizeeo:Premio_Nobeles:Premio_Nobelfr:Prix_Nobelnl:Nobelprijspl:Nagroda_Nobla sv:NobelprisetrnrnPris som uddeles af renterne af en gave fra Alfred Nobel. Prisen uddeles i fysik, kemi, fysiologi eller medicin, litteratur og for fredsarbejde samt siden 1969 i �konomi. Uddeles p� Alfred Nobels f�dseldsdag den 10. december hvert �r. F�rst gang prisen blev uddelt var i 1901.rnrnNobelprismodtagerene i de enkelte discipliner kan findes p� f�lgende artikler:rnrn*Nobelprisen i fysikrn*Nobelprisen i kemirn*Nobelprisen i fysiologi eller medicinrn*Nobelprisen i litteraturrn*Nobels fredsprisrn*Nobelprisen i �konomirnrn----rn===Externe referencer===rn* Nobelfondens officielle hjemmside: http://www.nobel.se/

dicipliner -> discipliner


Nobelprisen i fysik

Prize in Physicses:Premio_Nobel/F�sicafr:Prix_Nobel_de_Physiquenl:Nobelprijs_voor_de_NatuurkundernNobelprisen i fysik er siden 1901 blevet tildeltrnrnrn:1901 W. C. R�ntgen (1845-1923), Tysklandrn:1902 P. Zeeman (1865-1943), Holland & H. A. Lorentz (1853-1928), Hollandrn:1903 Antoine Henri Becquerel, Pierre Curie & Marie Curiern:1904 Lord Rayleigh (John William Strutt)rnrn:...rnrn:1922 Niels Bohr (1885-1962), Danmarkrnrn:...rnrn:2002 Raymond Davis Jr., Masatoshi Koshiba, Riccardo GiacconirnrnDe �vrige nobelpriserrn*Kemirn*Medicinrn*Litteraturrn*Fredrn*�konomirnrn== Kilde ==rn* http://www.nobel.se/physics/laureates/index.html

flere rettelser senere...


�bent indhold

contentde:Open Contentes:Contenido abierto ja:オーフンコンテントrnzh:%E5%86%85%E5%AE%B9%E5%BC%80%E6%94%BErnrnrn�bent indhold (fra engelsk: open content) beskriver enhver form for kreativt arbejde (for eksempel artikler, billeder, lyd, video o.s.v.) der er udgivet under en meget fri licens der explicit tillader kopiering af informationen. (Et eksempel er GNU Free Documentation License, der bruges af Wikipedia.)rnrn"�bent indhold" bruges somme tider ogs� som beskrivelse af indhold som kan redigeres af alle. Til forskel fra en kommerciel udgiver som har ansvaret for alt materialet.rnrnLigesom open source software til tider beskrives som fri software (ikke at forveksle med Freeware), kan �bent indhold beskrives i en mere fri form som frit materiale. Alt �bent indhold er dog frit i henhold til GNU GPL (som eksempel kan n�vnes Open Directory. Se eventuelt ogs� public domain, free content and free software movement.rnrn== �bent indhold projekter (i alfabetisk orden) ==rn* Aozora Bunko (p� japansk) - frie digitale Japanske b�gerrn* CapitanCook - Den frie rejseguidern* Creative Commonsrn* ExtinctionLevelEvent.com - �bent Indhold Web Tegneseriern* Jake - Forskningssoftware og database hvor indholdet er opbygget p� open source m�denrn* GNUtemberg p� italiensk.rn* Linux documentation project - Project der udvikler dokumentation for Linuxrn* Nupedia - peer-reviewed encyklop�dirn* Opencode - sammenslutning for �ben forskning og indholdrn* OpenContent - open source licenser for informationrn* Open Content for Education rn* OpenCourseWare - �ben deling af universitetsstuderendes undervisningsmaterialern* Openlaw - Eksperiment med �ben samarbejde om at sammens�tte lovm�ssige argumenterrn* Open Music Registry - �ben deling af musik ved hj�lp af en �ben audio licensrn* Open Directory Project - web directory bruges af blandt andet Google og Yahoo.rn* PlanetMath - Matematik for folket, og af folket.rn* Wikipedia - fri encyklop�di og denne side.rn* Woochi - Vin Encyklop�dirn* World Lecture Hall - Online kursus materialern* The Worldwide Lexiconrn* Project Gutenberg rn* Public Library of SciencernrnSe ogs� public domain resources, semi-public domain resources, public domain image resourcesrnrn==Licenser==rn* GNU Free Documentation Licensern* October Open Game License (OOGL) - en mere �ben version af Open Game Licensern* Open Publication License - Licens til Open Content Projectrn* Open Directory Project License brugt af Open Directory Projectrn* Open Game License - Licens til Open Gaming Foundation, som den er lavet af Wizards of the Coast.rnrn==Eksterne link==rn* chaumbrai.com, Frie fotografierrn* - alqua.com, Frie dokumenterrn* Creative Commonsrn* �bent indhold bibliotek: ibibliorn* Copyleft og alt omkring denrn* Jan Newmarch, "Open Content Licenses," http://jan.netcomp.monash.edu.aurn* http://www.opencontent.org/rn* Open directory kategori: Open Contentrn* �bent indhold resourcer og mailing list p� OpenContentList.comrn* Licenser til Dokumentation p� gnu.orgrn* Denne Google s�gning fors�ger at finde dokumenter med GFDL licens, serveret p� et s�lvfad.rnrn== Kilder/henvisninger ==rnDenne liste af �bent indhold projekter er delvis baseret p� The Institutional Design of Open Source Programming i Firstmonday

more languages


Odense

er Danmarks tredjest�rste by, med et indbyggertal der i 2001 l� p� 183.617 (ifg. Danmarks Statistik).rnrnDen kendte forfatter H.C. Andersen er f�dt og opvokset i Odense. rnrnI Odense ligger Danmarks st�rste indk�bscenter, Roseng�rdscenteret, der har 124 butikker i et indend�rs g�gademilj�.

Nyt indbyggertal


O

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet O har mange betydninger.rn# 15. bogstav i det danske alfabet.rn# Kemisk tegn for oxygen (ilt).rn# rnrn----rnOrd der starter med O:rn*Oasern*Objektrn*Objektivrn*Obligatrn*Obligatoriskrn*Observationrn*Obskurrn*Obskurantistrn*Obsk�nrn*Obsternasigrn*Occidentenrn*Oceanrn*Odrn*Odensern*Oderrn*Odeumrn*Odinrn*Odi�srn*Od�rrn*Oeufrn*Ofeliarn*Offensivrn*Offertern*Officielrn*Oftalmologrn*Oiern*Okkultrn*Okkupationrn*Oktoberrn*Oktoberrevolutionenrn*Okularrn*Olrn*Olaf Poulsenrn*Old Faithfulrn*Ole Ernstrn*Ole Lund Kirkegaardrn*Ole R�merrn*Oliebjergetrn*Oligarkirn*Olivettern*Oluf 1. Hungerrn*Oluf 3.rn*Olympiske vinterlegern*Omenrn*Omin�srn*Omsonstrn*Omstigningrn*Ondulationrn*Onkelrn*Onkel Toms hyttern*Onomatolalirn*Onomatopoietikonrn*Onsdagrn*Opdr�trn*Open sourcern*Operarn*Operationrn*Operation Torchrn*Opponerern*Opportunrn*Opportunistrn*Oppositionrn*Oproprn*Opsatsrn*Optantrn*Optant-konventionenrn*Optikrn*Optimismern*Optiskrn*Opusrn*Oratoriskrn*Ordbogrn*Ordbog over det danske sprogrn*Ordenrn*Ordinaltalrn*Ordinatrn*Ordinataksern*Ordinationrn*Ordinerern*Ordin�rrn*Ordklassern*Ordsprogssamlingrn*Orfeus og Eurydikern*Organrn*Organisk kemirn*Organisk materialern*Organismern*Orgiern*Orientrn*Orientalerrn*Orientekspressenrn*Orienterern*Orientere sigrn*Orienteretrn*Originalrn*Orkanrn*Ormrn*Ornamentrn*Ornamentikrn*Ornatrn*Ornitologirn*Ortodoksrn*Ortografirn*Osakarn*Osirisrn*Oslorn*OSSrn*Ostrn*Osteh�vlrn*Ostendern*Ostentativrn*Osteologirn*Ourthern*Outrerern*Outsiderrn*Ouverturern*Ouzorn*Ovambolandrn*Ovationrn*Oxfordrn*Oxygenrn*OzonrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen


Partier

Politiske partier, der har siddet i Folketinget i - omtrent - kronologisk r�kkef�lge:rnrn*Venstre - Danmarks liberale partirn*Det konservative Folkepartirn*Socialdemokraternern*Det Radikale Venstrern*Danmarks kommunistiske Partirn*Danmarks Retsforbundrn*Dansk Samlingrn*Slesvigsk Partirn*Danmarks nationalsocialistiske Arbejderpartirn*Socialistisk Folkepartirn*De Uafh�ngigern*Liberalt Centrumrn*Venstresocialisternern*Fremskridtspartietrn*Kristeligt Folkepartirn*Centrumdemokraternern*Enhedslisten - de r�d-gr�nnern*Dansk FolkepartirnrnEndvidere har en del individuelle udbrydere (og ekskluderede) fra de enkelte partier dannet deres egne partier; her er kun n�vnt partier, der har vundet folketingsmandater ved folketingsvalg.rnrnEndvidere skal det n�vnes, at b�de Venstre og Det konservative Folkeparti indtil starten af det tyvende �rhundrede bestod af en r�kke mindre grupper, som siden samledes i de landsd�kkende partier, vi kender i dag.rnrnSocialdemokraterne hed indtil 2002 Socialdemokratiet i Danmark

Arbejderpart -> Arbejderparti


Politik

er studiet af magtud�velse.rnrnI Danmark har vi politikere til at tage sig af politik i kommuner, amter og i folketinget.rnrnPolitikere er normalt delt op i politiske partier, disse partier har normalt ogs� en tilh�rende ungdomsorganisation.rnrnLignende emner.

DK5 link


P

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet P har mange betydninger.rn# 16. bogstav i det danske alfabet.rn# Kemisk tegn for fosfor.rn# p er forkortelse for pr�fikset pico.rn# P er forkortelse for pr�fikset penta.rnrn----rnOrd der starter med P:rn*P.m.rn*Pacificerern*Pacifistrn*Padovarn*Paginarn*Paginerern*Painrn*Palatalrn*Palaurn*Paletotrn*Palindromrn*Palinymrn*Palisadern*Palle S�rensenrn*Palmes�ndagrn*Palminrn*Pamfiliusrn*Pamfletrn*Panrn*Pandarn*Panegyrikrn*Panelrn*Panerern*Pangermanrn*Panoramarn*Pantomimern*Papillotrn*Papismern*Papua Ny Guinearn*Parabelrn*Paradern*Paraderern*Paradigmarn*Parafrasern*Paraguayrn*Parallaksern*Parallelrn*Paralleliserern*Paralysern*Paranarn*Parasitrn*Paratrn*Parcelrn*Parcellerern*Parcellistrn*Pardonrn*Parentesrn*Parerern*Paresern*Parforcejagtrn*Parirn*Parisrn*Parlamentariskrn*Parlamentarismern*Parlamenterern*Parlament�rrn*Parl�rrn*Parodirn*Parodierern*Parodiskrn*Parolern*Parricidiumrn*Parsifalrn*Partrn*Parterern*Parthaverrn*Partielrn*Partierrn*Partikelrn*Partikelacceleratorrn*Partikularismern*Partiskrn*Partnerrn*Partoutrn*Parvenurn*Par�rn*Passabelrn*Passagern*Passageinstrumentrn*Passerern*Passiarrn*Passionrn*Passioneretrn*Passivrn*Passiverrn*Passourn*Pass�rn*Pastasciuttern*Pastina in brodorn*Pastoral-Seminariumrn*Pastoratrn*Patate frittern*Patentrn*Paternitetrn*Patetiskrn*Patinarn*Patologirn*Patologiskrn*Patosrn*Patricierrn*Patriotrn*Patriotismern*Patrouillerern*Patruljern*Patruljerern*Paul M�llerrn*Pauverrn*Pavern*Paxrn*PCrn*PCRrn*P�chesrn*Pedantrn*Pedelrn*Peder Pavelsrn*Pejlingrn*Pekingrn*Pelagiskrn*Pelern*Pelikanfodrn*Peltastrn*Penalhusrn*Pendantrn*Penelope Cruzrn*Penicidern*Penisrn*Penselfjerrn*Pensionrn*Pension�rrn*Pensumrn*Pentagonrn*Per H�jholtrn*Perarn*Perfektrn*Perfektumrn*Perfidrn*Perforerern*Pergolarn*Periferiskrn*Periodern*Periodiskrn*Perleandrn*Perleuglern*Permanentrn*Permissionrn*Permitterern*Perpendikul�rrn*Perpleksrn*Perronrn*Persianerpelsrn*Persienrn*Persille�enrn*Personalern*Personalhistoriern*Personaliarn*Personhalrn*Perspektivrn*Pertentligrn*Perthrn*Perurn*Perversrn*Pescern*Pesce fritto mistorn*Pessimismern*Pesticidrn*Peter Albertirn*Peter Mygindrn*Peterskirkenrn*Petits poisrn*Petroleumrn*PHrn*PHPrn*Piccolorn*Pico del Teidern*Pierre Bourdieurn*Piet�rn*Pigmentrn*Pikantrn*Pikeretrn*Pilrn*Pilotrn*Pincetrn*Pindsvinrn*Pineapplern*Pingvinrn*Pink Peacern*Pinocchiorn*Pinsern*Pinsebev�gelsenrn*Pionerrn*Pippi Langstr�mpern*Piratrn*Piratudgavern*Pisarn*Pistenrn*Pittoreskrn*Pizzarn*Pjecern*Pj�kkertrn*Placerern*Plaidrn*Plamasern*Planrn*Planerern*Planetrn*Planet-Systemrn*Planktonrn*Plantagern*Plantehormonrn*Plasmidrn*Plastiskrn*Plastisk lerrn*Plateaurn*Platformrn*Plausibelrn*Plaza de Achorn*Plebejerrn*Plebsrn*Plenarrn*Pleonasmern*Plettet stor hornuglern*Pliss�rn*Plotosus anguillarisrn*Pluralisrn*Plusrn*Pluskvamperfektumrn*Plutorn*Plutonrn*Pl�derern*Pneumatiskrn*Porn*Podagrarn*Pogromrn*Pointerern*Poirern*Poissonrn*Pokalrn*Polemikrn*Polemiserern*Polentarn*Policern*Poliskrn*Politikrn*Politurrn*Pollo arrostorn*Pollo guarnitorn*Polstrern*Poltrn*Polychokern*Polydipsirn*Polygamrn*Polygamirn*Polygonrn*Polyteismern*Pomadern*Pommern*Pommes de terrern*Pommes fritesrn*Pomonarn*Pompeirn*Pomp�srn*Pontonrn*Pontonbrorn*Poprn*POP3rn*Populariserern*Popularitetrn*Popul�rrn*Porcrn*Porgy og Bessrn*Portrn*Port Darwinrn*Portefeuillern*Portemonn�rn*Portierern*Portionrn*Porto Alegrern*Portugalrn*Poseidonrn*Poserern*Positionrn*Positivrn*Positurrn*Possementrn*Postrn*Post festumrn*Posterern*Posthornsormrn*Posthumusrn*Postludiumrn*Postulatrn*Potagern*Potageskern*Potenserern*Potentatrn*Potpourrirn*Poulardern*Pouletrn*Pousserern*Pragrn*Praksisrn*Praktiserern*Prek�rrn*Prellern*Premi�rern*Presentrn*Pressantrn*Prestigern*Prikken over i'etrn*Primarn*Primitivrn*Prim�rrn*Princeton-universitetetrn*Principrn*Principalrn*Principielrn*Prins Baudouinrn*Prins Charlesrn*Prins Henrikrn*Prins Joachimrn*Prinsens Livregimentrn*Prinsesse Alexandrarn*Prinsesse Alexandra Zu Sayn Wittgensteinrn*Prioriterern*Privilegiumrn*Prix �Femina�rn*Pro annorn*Pro et contrarn*Probatrn*Proberern*Problemrn*Problematiskrn*Procederern*Procedurern*Procesrn*Processionrn*Producerern*Produktrn*Produktivrn*Produktivitetrn*Profanrn*Profanerern*Professionrn*Professionelrn*Profitrn*Programmerrn*Programmeringssprogrn*Progressivrn*Projektrn*Projekt Xrn*Projektilrn*Projekt�rrn*Proklamationrn*Prokurarn*Prokuratorrn*Prokuristrn*Prologrn*Prolongerern*Promillern*Prominentrn*Promptern*Pronomenrn*Proponentrn*Proportionalrn*Proportioneretrn*Propositionrn*Prosaiskrn*Prosaistrn*Prosciuttorn*Proselytrn*Prospektrn*Prostituerern*Prostituere sigrn*Protegerern*Proteinrn*Protektionrn*Protektionismern*Protestrn*Protokolrn*Protokollerern*Protoplasmarn*Prototypern*Provenurn*Proviantrn*Provisoriskrn*Provokationrn*Pr�cedensrn*Pr�cessionenrn*Pr�cisrn*Pr�gnantrn*Pr�limin�rrn*Pr�ludiumrn*Pr�miern*Pr�mierern*Pr�misrn*Pr�positionrn*Pr�rieuglern*Pr�rogativrn*Pr�sensrn*Pr�sentrn*Pr�senterern*Pr�strn*Pr�sterern*Pr�tendentrn*Pr�tenderern*Pr�tenti�srn*Pr�ventivrn*Pr�veskydningsstemplerrn*Pseudo-rn*Pseudocrenilabrus multicolorrn*Pseudonymrn*Psykern*Psykiaterrn*Psykiskrn*Psykologrn*Psykologirn*Psykosern*Ptahrn*Publikationrn*Pueblorn*Puerilrn*Pulitzerprisenrn*Purismern*P�rschjagtrn*Pygm�falkrn*Pygospiorn*P�dagogrn*P�dagogikrn*P�leormrn*P�lsevognrn*P�nitensern*P�nologirnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

p for pico og P for penta


Q

B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z � � �rn----rnTegnet Q har mange betydninger.rn# 17. bogstav i det danske alfabet.rn# rn# rnrn----rnOrd der starter med Q:rn*Q.s.rn*Qatarrn*QB1rn*Qin-statenrn*Qing-dynastietrn*Qinghairn*Qu Yuanrn*Quarn*Quaboosrn*Quadragenarn*Quadrigammarn*Quai d'Orsayrn*Quand m�mern*Quarayaqrn*Quartorn*Quasirn*Quasimodorn*Quatrainrn*Quatriciniumrn*Quatriduumrn*Que fairern*Quebecrn*Quebrachorn*Quechuarn*Queen Elizabethrn*Queen Maryrn*Queensberry-reglerrn*Queenslandrn*Queretarorn*Quettarn*Quetzalrn*Quetzalcoatlrn*Qui s'excuse, s'accusern*Qui vivra verrarn*Quick-lunchrn*Quicksteprn*Quid pro quorn*Quidamrn*Quietorn*Quiltern*Quiltingrn*Quin-dynastietrn*Quinquagesimarn*Quinquangul�rrn*Quinquennalrn*Quinquenniumrn*Quintana Roorn*Quintorn*Quintuplumrn*Quintusrn*Quirinaletrn*Quirinusrn*Quislingrn*Quitorn*Quizrn*Quo vadis, Dominern*Quo vadis?rn*Quod erat demonstrandumrn*Quodlibetrn*Quousque tandemrn*Quranrn*Qutdligssatrn*Qwaqwarn*QWERTYrnrnTilf�j selv flerernrn----rnKilder/henvisningerrnrn* Lexopen

Opdateret liste


Rumfart

transportrnrnRumfart betegner rejse eller transport i rummet. Der kan skelnes mellem bemandet rumfart og ubemandet rumfart.rnrnDen egentlige rumalder kan siges at starte i 1957 hvor Sputnik, som verdens f�rste kunstige satellit, blev opsendt til rummet fra Baikonur Cosmodromen i Sovjetunionen. Mennesket har dog langt tidligere dr�mt og skrevet om at rejse i rummet.rnrnRumstationerrnrn* Den Internationale Rumstationrn* MirrnrnNationale rumagenturerrnrn* DSRIrn* RAKArn* NASArn* ESArn* NASDArnrnAndre organisationerrnrn* Dansk Selskab for Rumfartsforskningrn* IAFrnrn==Eksterne adresser med dansk indhold==rn* Rummet.dkrnrn==Eksterne adresser==rn* Space.comrn* Spacedaily.com

Den Internationale Rumstation


Rusland

en:Russia eo:Rusio fr:Russie nl:Rusland pl:Rosja ru:%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%81%D0%B8%D1%8F sv:RysslandrnRusland er Europas st�rste land med en befolkning p� 146.001.176 indbyggere (ansl�et i juli 2000), og et landareal der g�r landet til det st�rste i verden.

estimeret -> ansl�et


Religion

ca:Religi� en:Religion de:Religion eo:Religio es:Religi�n fr:Religion nl:Religie pl:Religia pt:Religi�ornrnReligion har fulgt mennesket s� langt tilbage, som der er historiske kilder.rnrnrnEksempler p� religioner: Bahai - Buddhisme - Hinduisme - Islam - Kristendom - J�dedomrnrnLignende emner i Nordisk mytologi og i DK5-systemet.rnrn== Eksterne links ==rn* http://www.bahai.dkrn* http://www.religion.dk


Rapmus And

DuckrnRapmus And er en figur i Disney's tegneserier. Han blev f�dt i Andeby, Calisota, USA i 1875. Hans for�ldre var Andtonius And og Andrea Blisand (ogs� kaldet Bedstemor And). Fra en tidlig alder, var det tydeligt, at han havde et meget modbydeligt temperement. Han arbejdede p� hans for�ldres g�rd frem til 1902, hvor han m�dte Hortensia von And, og de blev forlovede. Han begyndte med at arbejde for hendes bror Joakim von And.rnrnI 1908 hjalp han Hortensia og hendes s�ster Andrea von And med at k�re deres brors forretning. I 1920 giftede han sig endelig med Hortensia, og senere samme �r fik de to tvillinger:rnrn* Anders Andrn* Della AndrnrnHan arbejdede stadig hos Joakim von And indtil 1930, hvor alt forhold mellem Joakim og resten af familien gik i opl�sning. Rapmus trak sig tilbage, og det vides ikke pr�cist hvorn�r han d�de.

en:


Rip, Rap og Rup

Dewey, and LouiernrnRip, Rap og Rup er Anders And's tre n�sten identiske nev�er. De blev skabt af Ted Osborne og Al Taliaferro og optr�dte f�rste gang i en tegneserie i en avis, d. 17. oktober 1937. De er Anders' s�ster Della And's s�nner. De blev sendt til Anders midlertidigt, efter at deres far var kommet p� hospitalet pga. nogle kanonslag der eksploderede under hans stol (hvem mon havde lagt dem der..?). Siden har man aldrig h�rt om for�ldrene, og Anders adopterede Rip, Rap og Rup i 1942. De er sammen med deres onkel Anders, og Joakim von And i de fleste af deres eventyr. De er 10-stjernede generaler i den verdensomsp�ndende organisation Gr�nsp�tterne.