29. august

August en:August 29 eo:29-a de augosto es:29 de agosto fr:29-ao�t nl:29 augustus no:29. August pl:29 sierpnia sv:29 augustirnrn29. august er dag 241 i �ret i den Gregorianske kalender (dag 242 i skud�r). Der er 124 dage tilbage af �ret.rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�:rnrn28. august - 30. august - 29. juli - 29. september - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

layout


28. august

August en:August 28 eo:28-a de augosto es:28 de agosto fr:28-ao�t nl:28 augustus no:28. August pl:28 sierpnia sv:28 augustirnrn28. august er dag 240 i �ret i den Gregorianske kalender (dag 241 i skud�r). Der er 125 dage tilbage af �ret.rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�:rnrn27. august - 29. august - 28. juli - 28. september - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

layout


29. april

April en:April 29 eo:29-a de aprilo es:29 de abril fr:29-avril nl:29 april no:29. April pl:29 kwietnia sv:29 aprilrnrn29. april er dag 119 i �ret i den Gregorianske kalender (dag 120 i skud�r). Der er 246 dage tilbage af �ret.rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�:rnrn28. april - 30. april - 29. marts - 29. maj - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

layout


30. april

April en:April 30 eo:30-a de aprilo es:30 de abril fr:30-avril nl:30 april no:30. April pl:30 kwietnia sv:30 aprilrnrn30. april er dag 120 i �ret i den Gregorianske kalender (dag 121 i skud�r). Der er 245 dage tilbage af �ret.rnrnSeverus dag, italiensk biskop. Det fort�lles, at han omkring �r 400 kalder en mand til live, s� han kan hj�lpe sin enke mod glubske kreditorer.rnrnBegivenhederrn*1738 - Genopbygget efter brand, indvies Vor Frue Kirke i K�benhavn.rn*1789 - George Washington bliver den f�rste amerikanske pr�sident. rn*1803 - Frankrig s�lger Louisiana til USA. rn*1803 - Guldsmed Niels Heidenreich tilst�r, at han �ret f�r stjal guldhornene fra Kunstkammeret i K�benhavn og omsmeltede dem. rn*1812 - Louisiana optages som den 18. stat i USA. rn*1824 - En forordning pr�ciserer, at konfirmation er en betingelse for at kunne blive viet og st� fadder. rn*1897 - Joseph John Thomson beretter i the Royal Institution Friday Evening Discourse om eksistensen af elektronen. For f�rste gang har man fundet en partikel mindre end et atom. rn*1931 - Det borende X anholdes i K�benhavn; han viser sig at v�re en stilf�rdig gr�nthandler. rn*1945 - Adolf Hitler beg�r selvmord i f�rerbunkeren i Berlin, efter kort tid i forvejen at have gennemf�rt en simpel bryllupsceremoni med Eva Braun, hans k�reste. F�rst testede han giften p� sin elskede hund, Blondi. rn*1955 - Grundstof 101 d�bes mendelevium. rn*1963 - Fehmernsundbroen �bnes for trafik. rn*1975 - Vietnamkrigen afsluttes med Sydvietnams overgivelse til FNL, Den Nationale Befrielsesfront. rn*1979 - The Jubilee Line i Londons metro �bner. rn*1980 - Hollands dronning Juliana overdrager tronen til sin datter Beatrix. rn*1985 - F�rste engelske, sorte biskop udpeget. rn*1986 - Politi tr�nger ind i Det gyldne Tempel i Amritsar, som var besat af ekstremister. rn*1993 - Tennisspilleren Monica Seles stikkes ned af en beruset tilskuer under et st�vne i Hamburg. rn*1996 - Lars von Trier k�ber filmrettighederne til 94 Morten Korch-romaner. rnrnF�dtrn*1770 - David Thompson, engelsk opdagelsesrejsende. Canadas f�rste og sikkert st�rste geograf. Han arbejdede mere end 28 �r i pelshandelen og rejste mere 90.000 kilometer; d�d 1857. rn*1777 - Karl Friedrich Gauss, stor tysk matematiker; d�d 1855. rn*1870 - Franz Lehar, �strig/ungarsk komponist; d�d 1948. rn*1883 - Jaroslav Hasek, tjekkisk forfatter (Den gode soldat Svejks eventyr); d�d 1923. rn*1909 - Dronning Juliana af Holland.rn*1944 - Jill Clayburgh, amerikansk filmskuespiller.rnrnD�dsfaldrn*1885 - J.P. Jacobsen (Mogens), forfatter 38 �r gammel.rnrn----rnSe ogs�:rnrn29. april - 1. maj - 30. marts - 30. maj - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

link p� George Washington


29. september

September en:September 29 eo:29-a de septembro es:29 de septiembre fr:29-septembre nl:29 september no:29. September pl:29 wrzesnia sv:29 septemberrnrn29. september er dag 272 i �ret i den Gregorianske kalender (dag 273 i skud�r). Der er 93 dage tilbage af �ret.rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�:rnrn28. september - 30. september - 29. august - 29. oktober - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

layout


30. september

September en:September 30 eo:30-a de septembro es:30 de septiembre fr:30-septembre nl:30 september no:30. September pl:30 wrzesnia sv:30 septemberrnrn30. september er dag 273 i �ret i den Gregorianske kalender (dag 274 i skud�r). Der er 92 dage tilbage af �ret.rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�:rnrn29. september - 1. oktober - 30. august - 30. oktober - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

layout


30. august

August en:August 30 eo:30-a de augosto es:30 de agosto fr:30-ao�t nl:30 augustus no:30. August pl:30 sierpnia sv:30 augustirnrn30. august er dag 242 i �ret i den Gregorianske kalender (dag 243 i skud�r). Der er 123 dage tilbage af �ret.rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�:rnrn29. august - 31. august - 30. juli - 30. september - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

layout


31. august

August en:August 31 eo:31-a de augosto es:31 de agosto fr:31-ao�t nl:31 augustus no:31. August pl:31 sierpnia sv:31 augustirnrn31. august er dag 243 i �ret i den Gregorianske kalender (dag 244 i skud�r). Der er 122 dage tilbage af �ret.rnrnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrn----rnSe ogs�:rnrn30. august - 1. september - liste med alle dagernrnjanuar | februar | marts | april | maj | juni | juli | august | september | oktober | november | december

layout


Lorenzo de Medici

de MedicirnBillede:Lorenzo_II_de_Medici.jpgrnLorenzo de' Medici, florentinsk statsmand, medlem af den betydelige Medici-familie og s�n af Pietro I Medici og s�nnes�n af Cosimo de' Medici.rnrnEfter faderens d�d i 1469 styrede Lorenzo Firenze, den mest betydningsfulde af de italienske stater, sammen med sin yngre broder, Giuliano indtil 1478. I dette �r fors�gte hans modstandere med st�tte af pave Sixtus IV at v�lte Mediciernes styre. Opr�ret mislykkedes, men Giuliano omkom. Lorenzo var herefter enehersker indtil sin d�d i 1492. Skulpturerne p� hans gravsted i San Lorenzo kirken er skabt af Michelangelo.rnrnLorenzo, som selv skrev digte, var en stor m�cen og st�ttede mange af ren�ssancens kunstnere. Michelangelo blev optaget i kredsen omkring Lorenzo, og han blev inspireret ved studiet af Lorenzos antikke skulpturer. Ogs� Leonardo da Vinci blev st�ttet af Lorenzo. Macchiavelli kaldte Lorenzo Medici "den st�rste beskytter af litteratur og kunst, der har v�ret". Lorenzo b�rer tilnavnet il Magnifico ("den pr�gtige").rnrnTo af hans s�nner blev senere magtfulde paver. Hans anden s�n, Leo, blev Pave Leo X, og hans adoptivs�n Giulio (som var u�gte s�n af hans dr�bte bror) blev Pave Clement VII.rnrnPiero hans f�rste s�n form�blede farens formue og bragte sin fars hus til fald.rnrnMed Medici-klanen rivaliserede familien Sforza, hvor Francesco var den mest kendte person.

Den rivaliserende familie i Medici klanen var Sforza [misforst�else af den eng. original!] -> Med Medici-klanen rivaliserede familien Sforza


Peder Oxe

Peder Oxe, s�n af Johan Oxe og Mette G�ye, som var datter af landets magtfulde rigshofmester Mogens G�ye. Som 12-�rig blev Peder Oxe sendt p� en dannelsesrejse til udlandet. I de fem �r bes�gte han Tyskland, Schweiz, Italien og Frankrig. Imens rasede Grevens Fejde i Danmark, og da den sluttede, havde landet f�et en ny konge og var blevet protestantisk. rnrnPeder Oxes fader blev dr�bt under forsvaret af sin g�rd Gisselfeld, og et par �r senere d�de ogs� moderen. S� Peder Oxe stod nu med ansvaret for sine mindre�rige s�skende og familiens v�rdier. Han gik straks i gang med at tilbagevinde familiens tabe ejendomme. Han vandt et par processer over sin morfader, Mogens G�ye, og hans indflydelse voksede. Han f�rdedes ved Christian 3.�s hof og blev lensmand over Lolland-Falster. I 1552 blev han optaget i rigsr�det. I 1550 erhvervde han herreg�rden Favrsholm og kom hurtigt i proces med ejeren af nabogodset Hiller�dsholm, Herluf Trolle, som var gift med Mogens G�yes datter, Birgitte. Forholdet mellem Peder Oxe og Herluf Trolle var alts� ikke s�rlig godt.rnrnI 1556 begyndte det at g� galt. Ved et mageskifte med kongen opstod der uenighed om v�rdien af de bondeg�rde, der skulle skiftes. Kongen vandt sagen, men Peder Oxe tabte kongens gunst, hvorefter han tr�dte ud af Rigsr�det og opgav sine forleninger. Han blev indst�vnet for regnskabsuorden og misbrug af sine len, og hans gamle modstander Herluf Trolle udpegedes til at f�re sagen mod ham. Peder Oxe bad kongen om frit lejde, og da det blev afsl�et, forlod han Danmark. Efter Christian 3.'s d�d blev al Peder Oxes ejendom konfiskeret.rnrnPeder Oxe tog til Lothringen og tog ophold hos enkehertuginde Christine, datter af Christian 2., som i 1523 m�tte forlade Danmark og give afkald p� kronen. Fra Lothringen fors�gte Peder Oxe at blive taget til n�de i Danmark, men Frederik 2. er ub�jelig.rnrnDen Nordiske Syv�rskrig mod Sverige g�r d�rligt, og da Peder Oxe i 1565 igen s�gte en forsoning med Frederik 2. var kongen mere im�dekommende. I 1566 fik Peder Oxe frit lejde og rejste til Danmark, hvor han blev forsonet med Frederik 2. Peder Oxe blev igen medlem af rigsr�det og fik Vordingborg Slot som len og sit konfiskerede gods tilbage. �ret efter blev han udn�vnt til rigshofmester og medvirkede i de f�lgende �r til at bringe de danske finanser p� fode igen, herunder at g�re �resundstolden mere indbringende. Peder Oxe d�de i 1575.

edit


Paul Revere

ReverernBillede:Paul Revere.jpgrnPaul Revere (1. januar 1735 - 10. maj 1818), s�lvsmed og patriot, var medlem af "the Sons of Liberty". Han deltog den 16. december 1773 i "the Boston Tea Party".rnrnI 1756 var han artilleri 2. l�jtnant i kampagnen mod Crown Point, og var i flere m�neder stationeret i Fort Edward, i New York.

lidt mere


Rodolfo Amadeo Lanciani

Rodolfo Amadeo Lanciani (1. januar 1847 - 1929), italiensk ark�olog, som lavede mange udgravninger i antikkens Rom, Tivoli og Ostia. Han udarbejdede kort over det klassiske, det middelalderlige og det moderne Rom (1893-1901).

Tak til S�ren S�rensen


Marcellin Boule

Marcellin Boule (1. januar 1861 - 1942), fransk geolog og antropolog, udf�rte studier af menneskelige fossiler fra Europa, Nordafrika og Mellem�sten. Han rekonstruerede det f�rste fuldst�ndige Neanderthal skelet i 1908.


Pierre de Coubertin

Pierre de Coubertin (1. januar 1862 - 1937), fader til de moderne olympiske lege og pr�sident for IOC 1896-1925.

Tak til S�ren S�rensen


Wilhelm Fried

Wilhelm Fried (f�dt 1. januar 1879), senere kendt som William Fox, blev f�dt i Ungarn. I Amerika startede han en biografk�de og grundlagde "Fox Films" (nu "20th Century Fox").

Tak til S�ren S�rensen


Edward Morgan Forster

Morgan Forsteren:E.M. Forstereo:E. M. FORSTERrnEdward Morgan Forster (1. januar 1879 - 1970), engelsk forfatter A Room with a View (1908) og A Passage to India (1926).


Martin Niem�ller

Martin Niem�ller (1. januar 1892 - 1984) , tysk pr�st og ub�dskaptajn under f�rste verdenskrig. I 1937 blev han anbragt i koncentrationslejren Sachsenhausen for sine protester mod nazismens behandling af den tyske kirke.

Tak til S�ren S�rensen


Satyendra Nath Bose

Satyendra Nath Bose (1. januar 1894 - 1974), indisk matematiker. Bose arbejdede sammen med Einstein om teorier om elektromagnetisme og gjorde sig is�r g�ldende indenfor kvanteteorien; Einstein-Bose statistik.

Tak til S�ren S�rensen


J. Edgar Hoover

Edgar Hooveren:J. Edgar HooverrnJ. Edgar Hoover (1. januar 1895 - 2. maj 1972), chef for FBI fra 1924 til hans d�d i 1972.

d�d 2. maj


Harold Philby

Philbynl:Kim PhilbyrnHarold Adrian 'Kim' Philby (1. januar 1912 - 1988), spion. I 1933 blev han rekrutteret som spion for Sovjetunionen, f�r han gik ind i det engelske efterretningsv�sen. Sammen med Guy Burgess, Donald Maclean og Anthony Blunt udleverede han tophemmeligheder til russerne. I 1963 stak Philby af til Rusland, hvor han udgav en bog om sine oplevelser. Han blev bel�nnet med Lenin-ordenen og levede i Rusland som en helt indtil sin d�d i 1988.

[[en:Kim Philby]][[nl:Kim Philby]]


Jerome David Salinger

David Salingeren:J.D. Salingereo:J. D. SALINGERrnJerome David Salinger (f�dt 1. januar 1920), amerikansk forfatter, is�r kendt for kultromanen The Catcher in the Rye (1951), ellers skriver han mest noveller.

[[de:Jerome David Salinger]][[en:J.D. Salinger]][[eo:J. D. SALINGER]]


Richard Gibson

Richard Gibson (f�dt 1. januar 1954), engelsk skuespiller.

Oprettet


Christoffer Wilhelm Eckersberg

Christoffer Wilhelm Eckersberg (2. januar 1783 - 22. juli 1853) blev f�dt i Bl�krog p� Als. Han var den kunstner, der lagde grunden til guldalderens malerkunst. Hans elever h�rte til denne periodes ypperste kunstnere, for eksempel Christen K�bke, Martinus R�rbye, Wilhelm Bendz og Constantin Hansen. Efter konfirmationen kom han i malerl�re hos maleren Jes Jessen i �benr�. Fortsatte 17 �r gammel i malerl�re hos Joh. Jac. Jessen i Flensborg, hvor han blev svend i maj 1800. Blev optaget p� Akademiet i 1803. Elev hos maleren J.L. David, Paris fra 1811-1812. Han udn�vntes til professor ved Kunstakademiet i K�benhavn i 1818. I 1819 fik Eckersberg adgangstegn til Holmen af Admiralitetet, s� han fik mulighed for at dyrke sin store passion for skibe. Han var direkt�r ved Kunstakademiet fra 1827-1829. Eckersberg d�de den 22. juli 1853 i K�benhavn.

Tak til S�ren S�rensen


Isaac Asimov

Asimoven:Isaac Asimoveo:Isaac ASIMOVfr:Isaac Asimovnl:Isaac Asimovrn rnIsaac Asimov photographrn rnIsaac Asimov (2. januar 1920 - 1992) var en russiskf�dt amerikansk forfatter og biokemiker. Isaac Asimov blev kendt for sine science fiction b�ger og for sine videnskabelige bind for l�gmand, som han begyndte at udgive som 18-�rig. Han udgav cirka 500 bind i sin levetid og var i en lang periode medlem af Mensa. Asimov gav navn til begrebet "robotics".rnrn===Asimovs b�ger oversat til dansk===rn*Robot 1973. 232 sider Forlag: Stig Vendelk�r ISBN 87-416-3614-7rn*Stiftelsen 1979. 223 sider Forlag: Borgen ISBN 87-418-4899-3rn*Stiftelsen og Imperiet 1979. 228 sider Forlag: Borgen ISBN 87-418-2600-0rn*Den sejrende Stiftelse 1979. 223 sider Forlag: Borgen ISBN 87-418-2601-9

lidt klarer og lidt mere


Marcus Tullius Cicero

fr:Cic�ron sv:CicerornMarcus Tullius Cicero (3. januar 106 f.Kr. - 7. december 43 f.Kr.) var romersk politiker, taler og skribent. Han begyndte sin karriere som advokat og blev konsul i 63 f.Kr. Tog efter mordet p� C�sar parti mod Antonius. Med sine ber�mte taler gjorde han Antonius til "statens fjende", hvilket til sidst kostede Antonius livet. Han var en ih�rdig forsvarer af Roms republikanske forfatning. Ciceros veltalenhed kan ses bevaret i mere end 50 politiske og juridiske taler og skifter: Om taleren, Brutus, Om staten, Om gudernes v�sen med flere. Hertil mere end 600 breve. Cicero, der var stoiker, anses som fader til den klassiske latinske prosa. Han blev dr�bt �r 43 f.Kr., 63 �r gammel.

mordet p� C�car -> mordet p� C�sar


Robert Whitehead

Robert Whitehead (3. januar 1823 - 1905) var engelsk ingeni�r og opfandt den moderne torpedo, der blev k�bt af den engelske fl�de.

Tak til S�ren S�rensen


Mors dag

Mors dag blev opfundet i 1872 af amerikaneren Julia Ward Howe (1819-1910). Anna Jarvis (1864-1948) fik udbredt kendskabet til dagen og indf�rt at dagen skulle afholdes den f�rste s�ndag i maj. Dette er blevet holdt i h�vd som en officiel helligdag i USA siden 1914.rnrnSiden Anna Jarvis fors�gte at g�re nelliken til symbol p� mors dag, har blomsterhandlende haft en fremtr�dende rolle i traditionen omkring mors dag.rnrnMors dag kom til Danmark i 1929 og afholdes her, som i USA, den anden s�ndag i maj.

Oprettet


Lilleb�ltsbroen (1970)

Ogs� kaldet Den nye Lilleb�ltsbro.rnrnEn sekssporet motorvejsbro mellem Jylland og Fyn bygget i perioden 1965 til 1970 og indviet 21. oktober samme �r.rnrnDen nye Lilleb�ltsbro aflaster vejtrafikken fra Den gamle Lilleb�ltsbro.

Rettet link


Sl�gt (biologi)

Systematik af Organismer: / Dom�ne / Rige / R�kke / Underr�kke / Overklasse / Klasse / Underklasse / Kohort / Overorden / orden / Underorden / Overfamilie / Familie / Underfamilie / Tribus / Sl�gt / Undersl�gt / Art / Underartrn/Varitet/(Provinens)/form/Cultivarrn----rnSl�gt er i biologien en enhed omfattende en eller flere Arter.


1861

en:1861 eo:1861 es:1861 fr:1861 it:1861 nl:1861 no:1861 pl:1861 pt:1861 sv:1861 rnrn�rhundreder: 18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundrede rnrn�rtier: 1810'erne 1820'erne 1830'erne 1840'erne 1850'erne - 1860'erne - 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne rnrn�rstal: 1856 1857 1858 1859 1860 - 1861 - 1862 1863 1864 1865 1866 rn----rnBegivenhederrn* 12. april - Den Nordamerikanske Borgerkrig starter med sydstaternes bombardement og indtagelse af Fort Sumter.rnrnF�dtrn* rnrnD�dsfaldrn*

Oprettelse og Den Nordamerikanske Borgerkrig startes


Rododendron

fr:RhododendronrnrnRhododendron (med h) er en artsrig sl�gt af sm� tr�er og buske, b�de l�vf�ldende og stedsegr�nne. Sl�gten har b�de alpine/arktiske, tempererede og tropiske arter.rnrnJeg v�lger her at opdelle sl�gten i fem hovedgrupper:rn# De tropiske arter, som ofte er epifyter.rn# Stedsegr�nne Azaleaer (undersl�gt: Azaleastrum), som bruges potteplanter, hvoraf enkel l�vf�ldende art er h�rdf�r. (ja, naturen f�lger ikke menneskers simpel regler)rn# De l�vf�ldende Azaleaer, som vokser steder hvor der kan forekomme t�rke.rn# De egentlige Rododendron (uden h) med store blade. De fleste arter findes i Subtropiske omr�der. De tre vigtigste h�rdf�re undergrupper er:rn#* Pontica, som mest er h�rdf�re boale arter, som oftes bliver brede buske.rn#* Taliensia, oftest sm� tr�er.rn#* Fortunea, storbladet tr�er hvor af nogen er h�rdf�re.rn# Arter af Post, som er stedsegr�nne arter med ret sm� blade. Findes mest i bjerge- og arktisk-egne. Findes vild i nogen f� eksemplare i Danmark.rnrn----rn*Rododendron i Danmarkrn*Azalea i Danmarkrn*Post i Danmark


Datanetprotokol

protocolfr:Protocole de communicationrnEn samling regler, som beskriver hvordan dataterminaludstyr og netudstyr udveksler, sender eller modtager data. Eksempler: IP, TCP, UDP, DIX ethernet II, ATM, V.34, V.90 og V.42bis.rnrnEksempel p� en IETF-protokoldefinition: rnrnrnRFC791 Internet Protocol, IPrnrnData protokol standardiseringsorganer: IETF, ISO, ITU-T, IEC, IEEE.rnrn==Eksterne adresser==rn*Communication in Distributed Systems.rn*OSI Reference Model illustrated.rn*Criticisms of the ISO OSI Reference Model.


Victor Borge

BorgernVictor Borge (3. januar 1909 - 23. december 2000) var en dansk pianist og entertainer. Han blev f�dt i K�benhavn. Victor Borge blev d�bt B�rge Rosenbaum. Sit musikalske talent havde han fra sin far, som var medlem af Det kongelige Kapel. I 1940 blev Borge tvunget til at forlade Danmark p� grund af den nazistiske j�deforf�lgelse. Sk�nt han ikke talte engelsk, lykkedes det ham snart at "overs�tte" sin humor, og han optr�dte i Bing Crosby's radio show i 1941. I 1942 blev han udn�vnt til "the best new radio performer of the year". Victor Borge d�de, 91 �r gammel i sit hjem i Connecticut den 23. december 2000, netop hjemkommet fra en tur til sit elskede K�benhavn.

Det kgl. Kapel


Morten Nielsen

Morten Nielsen (3. januar 1922 - 29. august 1944) var en dansk digter, f�dt i �lborg. Han kom ind i modstandsarbejdet i 1942, hvor han hjalp med at trykke illegale blade samt planl�gningen af flugtruter til Sverige. I 1944 blev han involveret i selve transporterne. Den 29. august 1944 blev han fundet d�d af et pistolskud i brystet. Den officielle forklaring var at der var tale om et v�deskud, men man vidste ikke, om der var tale om en likvidering eller et selvmord. S�danne myter bidrog til hans status som symbol for den unge generation under 2. verdenskrig. Morten Nielsen n�ede kun at udgive en enkelt digtsamling inden sin d�d, Krigere uden Vaaben. St�rstedelen af digtene handlede om forholdet til d�den. Efter hans d�d udkom Efterladte Digte, Breve fra Morten Nielsen og Breve til en Ven.

Krigere uden v�ben -> Krigere uden Vaaben


Webbrowser

Browserrnen:Web browserrneo:TTT-krozilornes:Hojeador webrnfr:Navigateur Web rnia:Navigator Del Webrnnl:WebbrowserrnrnEn browser er et computerprogram, der bruges til at hente og vise HTML-dokumenter fra internet-servere rundt omkring i verden. Det st�rste netv�rk med disse dokumenter er kendt som World Wide Web.rnrnEn browser kan sammenlignes med et tv, hvor man modtager forskellige tv-programmer.rnrnKommunikation mellem webserver og browser foreg�r hovedsagelig med HTTP protokollen. De fleste browsere underst�tter dog ogs� andre protokoller, s�som FTP, Gopher og HTTPS (en SSL krypteret version af HTTP).rnrnNogle af de popul�re browsere underst�tter ogs� nyhedsgrupper og e-mail ved hj�lp af NNTP-, IMAP- og POP3-protokollerne. rnrn==Eksempler p� browsere==rn*Internet Explorerrn*Safari til MacOS Xrn*Mozilla rn**Netscape Navigator (Nu baseret p� open source software Mozilla)rn**Phoenixrn**Beonex rn**IBM Web Browser til OS/2rn**Aphrodite rn**Galeon til GNOMErn**Skipstonern**K-Meleon til Windowsrn**Chimera til MacOS Xrn*Operarn*Konqueror rn*Amayarn*iCab rn*OmniWebrn*Dillorn*IBrowsern*AWebrn*Voyagerrn*Espial Escapernrn===Tekstbaserede browsere===rn*Lynxrn*w3mrn*Linksrn*Netrikrnrn===Tidligere browsere, der ikke l�ngere udvikles p�===rn*Mosaic rn*Cellorn*Violarn*MidasWWWrnrnSe ogs� internettets historie.rnrn==Eksterne henvisninger==rn* Browsertidslinje: http://www.blooberry.com/indexdot/history/browsers.htm (1993-2001)rn* Browserarkiv: http://www.evolt.org


Vedplanter til fugtig jord

Liste over tr�agtige Planter, der ogs� trives p�rnfugtig Bund.rn*Sommer- og vintergr�nne Tr�er og Buske.rn**Acer negundorn**Acer sacharinumrn**Alnus glutinosa R�d-Elrn**Alnus incana Hvid-Elrn**Betula Birkrn**Cornus stoloniferarn**Hippophae Strandtornrn**Nysssa sylvaticarn**Populusarter Poppelrn**Rhamnus frangula T�rstrn**Sambucus canadensisrn**Sambucus racemosa Druehyldrn**Viburnum opulus Kvalkvedrn*N�letr�er.rn**Picea glauca Hvidgranrn**Picea sitchensis Sitkagranrn**Thuja occidentalis Alm. Thujarn**Taxodium distichum Sumpcypres


Vedplanter til skygge

Liste over tr�agtige Planter, der ogs� trives i Skygge.rn(+ betyder: i dyb Skygge.)rn*Sommer- og vintergr�nne Tr�er og Buske.rn**Acer campestris (Naur)rn**Akebia quinata, Slyngplantern**Cornus mas Kirseb�r kornelrn**Cornus sanguinearn**Cornus stoliniferarn**Cotoneaster lucidusrn**Almindelig Hvidtj�rn (Crataegus monogyna)rn**Daphne mezereum + (Peberbusk)rn**Diervillarn**alm. B�g (Fagus sylvatica) + rn**Hypericum calycinumrn**Kerria japonicarn**Ligustrum liguster arternern**Lonicera tatarica, rn**Lonicera xylosteum +rn**Lycium halimifolia (Bukketorn)rn**Phuladelphus conorarius (u�gte Jasmin)rn**Prunus mahaleb (Weichseltr�)rn**Prunus padus (H�g)rn**Rhamnus frangula, n�r der tillige er fugtigt (T�rstetr�)rn**Ribes alpinum + (Fjeldribs)rn**Sambucus canadensisrn**Sambucus nigra (Hyld)rn**Sambucus racemosa (Druehyld)rn**Sorbaria sorbifoliarn**Sorbus aucuparia (Skovr�n)rn**Symphoricarpus orbiculatusrn**Symphoricarpus racemosa + (Sneb�r)rn**Viburnum opulusrnrn*Stedsegr�nne Buske.rn**Aucuba +rn**Berberisarterrn**Buxusarter + (Buksbom)rn**Evonymus japonicarn**Evonymus radicansrn**Hedera arborea + ligesom de heftende Arter (Vedbend)rn**Ilex aquifolia ± (Kristtorn)rn**Mahonia japonicarn**Pachysandra terminalis +rn**Prunus laurocerasusrn**Prunus lusitanicarn**Rhododendronvarieteterrnrn*N�letr�errn**Abies alba (Alm. �delgran) i Ungdommenrn**Juniperus communis Eneb�r)rn**Juniperus sabina +rn**Taxus baccata ± (Taks)rn**Thuja occidentalis (alm. Thuja)rn**Thuja gigantea (K�mpethuja)rn**Tsuga canadensis


K�benhavnerfortolkningen

interpretationrnrnSe kvantemekanik.rnrn==Eksterne adresser==rn*Google: Quantum Mechanics: Interpretationsrn*University of Washington: The Copenhagen Interpretationrn*Standford: The Copenhagen Interpretation of Quantum Mechanicsrn*American Institute of Physics: Quantum Mechanics, 1925-1927: Triumph of the Copenhagen Interpretation


Slesvig Domkirke

Slesvig Domkirke kan dateres til omkring �r 1030. Dens t�rn p� 107 meter blev bygget i 1894.rnrnFrederik 1. blev begravet i Slesvig Domkirke.

Oprettet


Br�tspil

Backgammonrn*Ludorn*Rundskakrn*Skak


Atom model (Bohr)

modelrnI fysik bliver Bohr's atom model stadig brugt og l�rt pga. dens simple fremstilling af atomet som en positiv ladet kerne med elektroner i kredsl�b i forskellige energi niveauer. Lidt som strukturen i solsystemet.rnrnSe ogs� den nyere atom model som modellere kernen og elektronerne som b�lger.rnrn==Eksterne adresser==


Atom model (b�lge)

modelrnDenne model er grundl�ggende baseret p� Bohr's atom model, men elektronernes og kernen beskrives som 3D st�ende b�lger i rummet/3D sandsynlighedsfordelinger, i stedet for punkter. Elektronernes 3D sandsynlighedsfordeling bliver ogs� ben�vnt "elektronskyer".rnrnSe ogs�: atom model (Bohr), atom.rnrn==Eksterne adresser==rn*Standing waves and atomic orbitals Citat: "...Electrons may or may not be particles, depending on when and where we look at them. When physicists tried to explain electron behavior in the atom, the equations - models - turned out to be describing standing waves. These equations - what we call wave functions or better yet, orbitals- had four variables which changed depending on which electron, in which atom you were looking at. These four variables are known as the four quantum numbers....".rn*Atomic Orbitalsrn*The Orbitron a gallery of atomic orbitals and molecular orbitals on the WWW.rn*Citat: "...Actually, in the H atom both the electron wave-structure and the proton have the same center. The electron's structure can be imagined like an onion - spherical layers of waves around a center. The amplitude of the waves decreases like the blue standing wave in the bottom diagram. There are no point masses - no orbits, just waves..."rn*8 August 2002, Electrons probe single atomsrn*24 October 2002, First light for attophysicsrn*20 June 2001, Quantum spin probe able to measure spin states at individual atoms; could have application in quantum computingrn*16 Feb 2000 First-ever images of atom-scale electron clouds in high-temperature superconductors could help in design of new and better materials, alternativ adresse.


Anneli J��tteenm�ki

Anneli J��tteenm�ki er Finlands statsminister. Hun blev landet f�rste kvindelige statsminister den 14. april 2003 efter at hendes parti Centern vandt valget den 16. marts 2003.

Oprettet


Tikrit

Tikrit er en by i Irak nord for Bagdad. Byen var f�deby for den tidligere irakiske diktator Saddam Hussein.rnrnByen blev indtaget som den sidste st�rre irakiske by i golfkrigen 2003.

Oprettet


Nordland

er en provins i Norge. Befolkningstallet i 2002 var p� 237.503 indbyggere, svarende til 5,2% af befolkningen. Arealet er p� 38.463 kvadratkilometer. Administrationen er placeret i Bod�.rnrn== Kommuner ==rnrnrn*Alstahaugrn*And�yrn*Ballangenrn*Beiarnrn*Bindalrn*Bod�rn*Br�nn�yrn*B�rn*D�nnarn*Evenesrn*Fauskern*Flakstadrn*Gildesk�lrn*Granern*Hadselrnrn*Hamar�yrn*Hattfjelldalrn*Hemnesrn*Her�yrn*Leirfjordrn*Lur�yrn*L�dingenrn*Mel�yrn*Moskenesrn*Narvikrn*Nesnarn*Ranarn*R�d�yrn*R�strn*Saltdalrnrn*Skjerstadrn*Sortlandrn*Steigenrn*S�mnarn*S�rfoldrn*Tjeldsundrn*Tr�narn*Tysfjordrn*Vefsnrn*Vegarn*Vestv�g�yrn*Vevelstadrn*V�ganrn*V�r�yrn*�ksnesrn

layout


Nord-Tr�ndelag

er en provins i Norge. Befolkningstallet i 2002 var p� 127.457 indbyggere, svarende til 2,8% af den totale befolkning i Norge. Arealet er p� 22.396 kvadratkilometer. Administrationen er placeret i Steinkjer.rnrn== Kommuner ==rnrnrn*Flatangerrn*Fosnesrn*Frostarn*Grongrn*H�ylandetrn*Inder�yrn*Lekarn*Leksvikrnrn*Levangerrn*Liernern*Mer�kerrn*Mosvikrn*Namdalseidrn*Namsosrn*Namsskoganrn*N�r�yrnrn*Overhallarn*R�yrvikrn*Sn�sarn*Steinkjerrn*Stj�rdalrn*Verdalrn*Verranrn*Viknarn

layout


Oppland

er en provins i Norge. Befolkningstallet i 2002 var p� 183.235 indbyggere, svarende til 4,0% af befolkningen. Arealet er p� 25.191 kvadratkilometer. Administrationen er placeret i Lillehammer.rnrn== Kommuner ==rnrnrn*Dovrern*Etnedalrn*Gausdalrn*Gj�vikrn*Granrn*Jevnakerrn*Lesjarn*Lillehammerrn*Lomrnrn*Lunnerrn*Nord-Aurdalrn*Nord-Fronrn*Nordre Landrn*Ringeburn*Selrn*Skj�krn*S�ndre Landrn*S�r-Aurdalrnrn*S�r-Fronrn*Vangrn*Vestre Slidrern*Vestre Totenrn*V�g�rn*�stre Totenrn*�yerrn*�ystre Slidrern

layout


Gran, Norge

Kommunen Gran i den norske provins Oppland havde 13.038 indbyggere per 1. januar 2002.

Oprettet


Elvis Presley

Presley nl:Elvis Presley sv:Elvis PresleyrnBillede:Elvis_Presley.gifrnElvis Aaron Presley (8. januar 1935 - 16. august 1977), The King of Rock�n roll, blev f�dt i et fattigt hjem i Tupelo, Mississippi. rnrnI 1948 flyttede han med sine for�ldre til Memphis, Tennessee. Elvis blev musikalsk inspireret af tidens pop musik og country musik. Sine f�rste musikalske erfaringer fik Elvis i den lokale kirke, hvor han b�de h�rte og sang gospel. Som ung tjente han til dagen og vejen som lastbilchauff�r. I 1953 indspillede han - muligvis en f�dselsgave til sin mor - My happiness og That�s when your heartaches begin i Sam Phillips' studie. Sam Phillips havde l�nge v�ret p� udkig efter en hvid sanger, der l�d som en sort, og med Elvis havde han fundet en s�dan. I 1954 startede Elvis sin karriere ved Sun Records, og sidst i 1955 flyttede han til RCA Victor. I 1956 bragede han igennem p� den internationale scene med en helt ny lyd og stil, som kombinerede mange af de musikelementer, han havde m�dt. Elvis nedbr�d p� mange m�der de sociale og racem�ssige barrierer i tiden og indvarslede en ny �ra i amerikansk popul�rmusik. Hans sceneoptr�den var dynamisk og pr�get af rullende hoftebev�gelser af en hidtil uset seksuelt udfordrende karakter. Hans manager Tom Parker var med til at �ndre hans repertoire til flere ballader og en mere pop orienteret stil, for eksempel Return to sender og It�s now or never. Elvis medvirkede i 33 film - for eksempel Jailhouse Rock og Love Me Tender - og optr�dte mange gange p� TV og gav live koncerter p� turne. Han solgte over 1 milliard plader, flere end nogen anden kunstner. I USA fik han guld-, platin- eller multiplatin-bel�nninger for 140 forskellige albums singler. Op gennem 70�erne havde han stor succes blandt andet i Las Vegas. Formentlig p� grund af det store forventningspres udviklede Elvis desv�rre et stort forbrug af piller og andre stoffer - hans d�ds�rsag blev karakteriseret som "uregelm�ssig hjertefunktion". Han d�de i sit hjem, Graceland i Memphis den 16. august 1977. Elvis Presley var indbegrebet af den amerikanske dr�m med b�de dens forside og bagside.rnrn----rnKilder/henvisningerrnrn*S�ren S�rensenrn*Engelsk wikipediarn*Lexopen

lastbilschauff�r -> lastbilchauff�r ; edit


Klejner

rnHanne's Klejneren opskrift, som hun har arvet fra Fru. Petersen, nede p� hj�rnet, som m�ske har den fra sin mor.rnrnNormalrn� PortionrnDobbeltrn500 g hvedemel rn250 g hvedemelrn1 kg. hvedemelrn150 g margarinern75 g margarinern300 g margarinern150 g sukkerrn75 g sukkerrn300 g sukkerrn1 tsk. kardemommern� tsk. kardemommern2 tsk. kardemommernreven skal af 1 citron rnreven skal af � citronrnreven skal af 2 citroner3 �g1� �g6 �grn3 spsk. fl�de eller m�lkrn1� spsk. fl�de el. m�lkrn6 spsk. fl�de el. m�lk = 90 ml.rn� tsk. hjortetakssaltrn� tsk. hjortetakssaltrn1 tsk hjortetakssaltrn= ca. 90 Klejnerrn= ca. 45 klejnerrn= ca. 180 klejnerrnrnCitronen b�r v�re uspr�jtet, da det er skallen der bruges.rnBrug standard m�leskeer: 1 tsk. = 5ml.; 1 = rnspsk. 15 ml.rnMel, kardemomme og hjortetakssalt blandes, margarinen smuldres heri, reven citronskal og sukkeret r�res i. rnDejen samles med �g og fl�de som f�rst er sammenpisket.rnHjortetakssaltet bevirker at klejnerne bliver spr�de.rnDejen pakkes i madpapir og gemmes koldt et par timer eller til n�ste dag.rnBordet str�es med lidt mel, og dejen rulles ud i 4 mm's tykkelse. rnder sk�res rhomber med et klejnehjul (3 cm brede 8 cm lange), og et ca. 3 cm. langt hul i midten som den ene ende forsigtigt vendes ind i.rnKlejnerne koges i palmin ved ca. 180 grader/n�r palminen bruser om enden af en t�ndstik er den varm nok, man kan finjustere temperaturen rnved at putte flere eller f�rre klejner i.rnEr olien varmere bliver de br�ndt udenp�, og kl�ge indeni, er olien for kold suger klejnerne fedt og bliver tunge.rnKlejnerne vendes n�r de er lysebrune p� undersiden og fiskes op med en strikkepind, og l�gges i sirlig orden p� brunt papir, som suger den overskydende olie.rnN�r de er helt kolde l�gges de i en kaged�se.


Julehjerte

Det flettede julehjerte er en nordeurop�isk tradition, som vistnok stammer fra H. C. Andersen.


Humus

En humusrig jord er en muldjord, som er blevet m�rkebrun af regnorme aff�ring.rnrnOrdet 'Humusrig' bruges mest, som mods�tning til den humus frie undergrundsjord.


Crambe maritima

Strandk�lrnEr normal en lav plante med store glatte bl�lige blade. Den gror langs stenede strande. Men der findes ogs� en h�jstokket varietet, som gror i mellem h�je urter. rn-----rnKilder / henvisninger:rn* http://www.k.lst.se/version1/miljo/naturmil/naturv/fridlyst/strandko.htmrn* http://natura2000.sns.dk/store-billedsider/omraader-habitat/habi-strandk.htmrn* http://www.photo-gallery.dk/oversigt/naturen/planter/_strandkaal-40.html

varitet -> varietet (link!)


Wilbur Wright

Wilbur Wright (16. april 1867 - ), amerikansk flyvepioner. Sammen med broderen Orville Wright foretog han historiens f�rste flyvning i et luftfart�j.


Charlie Chaplin

Chaplin en:Charlie Chaplin eo:Charlie CHAPLIN nl:Charlie Chaplinrnsv:Charlie ChaplinrnrnrnCharlie Chaplinrnrn rnChaplin i hans kendte kostumernrnCharlie Chaplin (Charles Spencer Chaplin)(16. april 1889 - 25. december 1977) , skuespiller.rnrnCharles Spencer Chaplin f�des af fattige for�ldre i London. Begge hans for�ldre optr�der som music hall entertainere. Kort efter Charlies f�dsel forlader faderen moderen Hannah og s�nnerne Charlie og Sydney.rnrnCharlies karriere indledes i 1894, hvor han assisterer sin moder under en optr�den. I 1896 m� moderen opgive at passe sine to b�rn, som kommer p� et hjem for for�ldrel�se. Fra 1907-1913 arbejder Chaplin ved Karno Pantomime Troupe og deltager i tourneer til USA og Canada. Her opdages han af produceren Mack Sennett, som tilbyder ham en kontrakt med Keystone Film Company. Her indspiller han sin f�rste film Making a Living (1914), hvori han spiller arbejdsl�s. Han n�ste film Kid Auto Races at Venice (1914) kommer til at afg�re hans karriere. Her optr�der han i h�nger�vsbukser, et par sko, som er adskillige numre for store, en jakke, som til geng�ld er flere numre for lille, en bowler samt en moustache, der er trimmet til st�rrelsen af en tandb�rste. Fra 1915 skriver, instruerer og producerer Chaplin selv sine film, samtidig med, at han selv spiller hovedrollen i filmene. Chaplin indspiller mere end 30 film ved Keystone, inden han flytter til Essanay Films, hvor han indspiller 15 film, heriblandt den, som giver ham tilnavnet "the tramp" ("vagabonden"), hvor han spiller en helt, som fors�ger at redde en kvinde i n�d. Chaplins n�ste kontrakt med Mutual Film Corporation indbringer ham $10.000 om ugen plus bonus. Her arbejder han fra 1916-1917.rnrnI 1918 starter Chaplin og hans broder deres eget studie i Los Angeles, og i 1919 danner de sammen med Douglas Fairbanks, Mary Pickford m.fl. filmselskabet United Artists. I 1925 kommer klassikeren Guldfeber og �ret efter Cirkus. I 1931 tager Chaplin tilbage til London til premiere p� City Lights, og han vender f�rst tilbage til USA i 1932.rnrnHans n�ste film, Moderne Tider (1936) er en af hans st�rste successer, som m�ske kun overg�s af Diktatoren (1940), som er en "ond" parodi p� naziregimet i Tyskland. Chaplin spiller en dobbeltrolle som en j�disk barber, der har deltaget i f�rste verdenskrig, og den onde Adenoid Hynkel, diktator af Tomania.rnrnrnScene fra filmen 'The Kid'rnrn rnChaplin og Jackie Coogan i The Kid (1921)rnrnrnI 1952 kommer hans bedst kendte talefilm Rampelys. Samme �r beskyldes han af de amerikanske myndigheder for kommunistsympatier, og han flygter til Schweiz. I denne periode laver han King in New York, (1957) og hans sidste film Grevinden fra Hong Kong , (1967) med Marlon Brando og Sophia Loren, hans eneste fiasko.rnrnI 1975 bliver Chaplin adlet af den engelske dronning for sine fortjenester. Han d�r juledag 1977 i Vevey, Schweiz og bliver begravet i Corsier-Sur-Vevej kirkeg�rden i Corsier-Sur-Vevej, Vaud, Schweiz. To m�neder senere, den 3. marts 1978 bliver hans lig stj�let fra kirkeg�rden, i et fors�g p� at afpresse familien for penge. Afpresningsfors�get mislykkes og r�vere bliver fanget. Lige bliver fundet igen 11 uger senere n�r s�en Geneva.rnrn==Filmografi==rn*1914 Between Showers (kortfilm) rn*1914 A Busy Day (kortfilm) rn*1914 Caught in a Cabaret rn*1914 Caught in the Rain (kortfilm) rn*1914 Cruel, Cruel Love (kortfilm) rn*1914 Dough and Dynamite (kortfilm) rn*1914 The Face on the Barroom Floor rn*1914 The Fatal Mallet (kortfilm) rn*1914 A Film Johnnie (kortfilm) rn*1914 Gentlemen of Nerve (kortfilm) rn*1914 Getting Acquainted (kortfilm) rn*1914 Her Friend the Bandit (kortfilm) rn*1914 His Favorite Pastime (kortfilm) rn*1914 His Musical Career (kortfilm) rn*1914 His New Profession (kortfilm) rn*1914 His Prehistoric Past rn*1914 His Trysting Place rn*1914 Kid Auto Races at Venice rn*1914 The Knockout rn*1914 Laughing Gas rn*1914 Mabel at the Wheel (kortfilm) rn*1914 Mabel's Busy Day rn*1914 Mabel's Married Life rn*1914 Mabel's Strange Predicament (kortfilm) rn*1914 Making a Living (kortfilm) rn*1914 The Masquerader (kortfilm) rn*1914 The New Janitor (kortfilm) rn*1914 The Property Man rn*1914 Recreation (kortfilm) rn*1914 The Rounders (kortfilm) rn*1914 The Star Boarder (kortfilm) rn*1914 Tango Tangles (kortfilm) rn*1914 Those Love Pangs (kortfilm) rn*1914 Tillie's Punctured Romance rn*1914 Twenty Minutes of Love (kortfilm) rn*1915 The Bank rn*1915 By the Sea (kortfilm) rn*1915 The Champion rn*1915 His New Job rn*1915 His Regeneration (kortfilm) rn*1915 In the Park (kortfilm) rn*1915 A Jitney Elopement rn*1915 A Night Out rn*1915 A Night in the Show (kortfilm) rn*1915 Shanghaied (kortfilm) rn*1915 The Tramp rn*1915 A Woman (kortfilm) rn*1915 Work rn*1916 Behind the Screen rn*1916 Charlie Chaplin's Burlesque on Carmen rn*1916 The Count rn*1916 The Fireman rn*1916 The Floorwalker rn*1916 One A.M. (kortfilm) rn*1916 The Pawnshop (kortfilm) rn*1916 Police! rn*1916 The Rink (kortfilm) rn*1916 The Vagabond rn*1917 The Adventurer rn*1917 The Cure rn*1917 Easy Street rn*1917 The Immigrant rn*1918 The Bond (kortfilm) rn*1918 A Dog's Life rn*1918 Shoulder Arms rn*1919 A Day's Pleasure (kortfilm) rn*1919 Sunnyside rn*1921 The Idle Class rn*1921 The Kid rn*1921 The Nut rn*1922 Nice and Friendly (kortfilm) rn*1922 Pay Day rn*1923 The Pilgrim rn*1923 Souls For Sale rn*1923 A Woman of Paris rn*1925 The Gold Rush (Guldfeber)rn*1926 A Woman of the Sea rn*1928 The Circus (Cirkus)rn*1928 Show People rn*1931 City Lights rn*1936 Modern Times rn*1940 The Great Dictator (Diktatoren)rn*1947 Monsieur Verdoux rn*1952 Limelight (rampelys)rn*1957 A King in New York rn*1967 A Countess From Hong Kong (Grevinden fra Hong-Kong)rnrn----rnKilder/henvisningerrn*S�ren S�rensenrn*Engelsk wikipedia

nl sv


Hans Christian Andersen

Christian Andersen en:Hans Christian Andersen eo:Hans Christian ANDERSEN sv:Hans Christian AndersenrnrnHans Christian Andersen (2. april 1805 - 4. august 1875), dansk forfatter.rnrnHans Christian Andersen blev f�dt i Odense. Hans far var en fattig skomager, og hans mor vaskekone. I 1816 d�de hans far af eftervirkningerne af deltagelse i Napoleonskrigene. I 1819 tog han alene til K�benhavn for at pr�ve sin lykke ved Det kongelige Teater. Under ekstremt ydmyge forhold fors�gte han gennem 3 �r at vinde fodf�ste p� teatret som sanger, danser eller skuespiller.rnrnIndflydelsesrige mennesker s�rgede for hans skolegang. F�rst i Slagelse og siden i Helsing�r. Her skrev han sit ber�mte digt "Det d�ende Barn". Begyndte studier p� K�benhavns Universitet i 1828. I 1831 kom hans f�rste betydelige digtsamling; s� en tur til Tyskland, hvor han m�dte digteren Chamisso i Berlin. I 1835 publicerede han sin f�rste roman Improvisatoren og sine f�rste 2 eventyrsamlinger. I de f�lgende �r skrev han et antal skuespil og 2 romaner, O.T. og Kun en Spillemand. I 1842 udkom hans rejseskildring En Digters Bazar. I 1857 rejste han en tur til England, hvor han boede en m�ned hos Dickens. 1862-1863 en rejse til Spanien. Efter adskillige �rs alvorlig sygdom d�de Hans Christian Andersen den 4. august 1875.rnrnEventyr:rn*ABC-Bogenrn*Alt paa sin rette Pladsrn*Bispen paa B�rglum og hans Fr�ndern*Boghvedenrn*B�rnesnakrn*"Deilig!"rn*"Danse, danse Dukke min!"rn*Den flyvende Kuffertrn*Den gamle Gadel�gtern*Den gamle Kirkeklokkern*Den grimme �llingrn*Den lille Havfruern*Den lille Idas Blomsterrn*Den lille Pige med Svovlstikkernern*Den lykkelige Familiern*Den standhaftige Tinsoldatrn*Den uartige Drengrn*"Der er Forskjel!"rn*De r�de Skoern*Det er ganske vistrn*Det gamle Egetr�es sidste Dr�mrn*Det gamle Huusrn*De vilde Svanerrn*Dynd-Kongens Datterrn*Elverh�irn*En Historiern*En Historie fra Klitternern*Et godt Humeurrn*Et Stykke Perlesnorrn*Fem fra en �rteb�lgrn*Flaskehalsenrn*Flippernern*Flyttedagenrn*Fyrt�ietrn*Gartneren og Herskabetrn*Gjemt er ikke glemtrn*Grantr�etrn*Gudfaders Billedbogrn*Guldskatrn*Gaardhanen og Vejrhanenrn*Gaaseurtenrn*Historien om en Moderrn*Hjertesorgrn*Holger Danskern*"Hun duede ikke"rn*Hurtigl�bernern*Hvad Fatter gj�r, det er altid det Rigtigern*Hvem var den Lykkeligste?rn*Hyldemoerrn*Hyrdinden og Skorsteensfejerenrn*H�nse-Grethes Familiern*H�rrenrn*I Andegaardenrn*Ib og lille Christinern*I B�rnestuenrn*Iisjomfruenrn*Kejserens nye Kl�derrn*Kj�restefolkenern*Klods-Hansrn*Klokkedybetrn*Klokkenrn*Kometenrn*Kr�blingenrn*Lille Claus og store Clausrn*Loppen og Professorenrn*Lygtem�ndene ere i Byen, sagde Mosekonenrn*Lykkens Kaloskerrn*Nabofamiliernern*Nattergalenrn*Nissen hos Spekh�kerenrn*Nissen og Madamenrn*"Noget"rn*Ole Luk�iern*Paradisets Havern*Pengegrisenrn*Pigen som traadte paa Br�detrn*Portnerens S�nrn*Prinsessen paa �rtenrn*Psychenrn*Reisekammeratenrn*Skarnbassenrn*Skyggenrn*Sneedronningenrn*Sneemandenrn*Sneglen og Rosenh�kkenrn*Sommerfuglenrn*Springfyrenern*"Sp�rg Amagermo'er!"rn*Stoppenaalenrn*Storkenern*Stormen flytter Skildtrn*Suppe paa en P�lsepindrn*Svaneredenrn*Svinedrengenrn*S�lvskillingenrn*Tante Tandpinern*Thepottenrn*To Br�drern*To Jomfruerrn*Tolv med Postenrn*Tommelisern*Under Piletr�etrn*Vanddraabenrn*Ved det yderste havrn*Verdens deiligste Rosern*Vinden fort�ller om Valdemar Daae og hans D�ttrern*Aarets historie

edit


Proton

positiv ladet elementarpartikel i atomkerner.rnrnAntallet af protoner i en atomkerne angiver atomets atomnummer.

bestanddel -> elementarpartikel


Bernadette Soubirous

Bernadette (Marie-Bernarde) Soubirous ( - 16. april 1879), helgen som har modtaget en snes �benbaringer af Jomfru Maria i en grotte ved Lourdes, hun bliver kun 35 �r gammel.rnrnTorsdag den 11. februar 1858 bliver Bernadette sammen med en lilles�ster og en veninde sendt ud for at samle br�nde til komfuret. Ved klippen Massabielle ("den store klippe") ved floden Gave ser Bernadette en skikkelse i en grotte. Efter flere �benbaringer sp�rger Bernadette kvinden, hvem hun er, og hun svarer: "Jeg er den ubesmittede undfangelse" ("Qu� soy �r immaculada counceptiou!").rnrnEfter den fransk-tyske krig i 1870 bliver stedet Europas mest bes�gte valfartssted. Og der begynder at indtr�ffe bem�rkelsesv�rdige helbredelser ved kilden. En blind mand f�r synet igen, da han vasker ansigtet i vandet.rnrnFor at undslippe de nysgerrige s�ger Bernadette tilflugt i ordenen De Barmhjertige S�stres kloster Saint-Gildard i Nevers ved Loire i Midt-Frankrig. Hendes helbred er svagt, og hun forlader aldrig klostret siden. Bernadette gravl�gges p� klosterets kirkeg�rd.rnrnDa man i september 1909 �bner hendes grav i forbindelse med hendes saligk�ring, er hendes legeme uden spor af forr�dnelse. Nu hviler Bernadette i en kiste i klosterkapellet i Nevers, if�rt sin sorte ordensdragt. Efter hendes d�d accepterer kirken Bernadettes h�ndelser som �benbaringer, og hun bliver saligk�ret den 14. juni 1925 og helgenk�ret den 8. december 1933 af pave Pius XI - p� mindedagen for Jomfru Marias ubesmittede undfangelse.rnrnHvert �r valfarter mere end 1.000.000 mennesker fra hele verden til Lourdes.rn----rnKilder/henvisningerrnrn*S�ren S�rensen


Titus Flavius Vespasianus

(R�mischer Kaiser)en:Titus Flaviuseo:Titopl:Tytus FlawiuszrnTitus Flavius Vespasianus (30. december 30 - 13. september 81), romersk kejser fra 79-81, �ldste s�n af Vespasian (69-79). rnrnClaudius (41-54) lod Titus opdrage sammen med sin egen s�n Britannicus. Nero (54-68) sendte Vespasian til Afrika som statholder, og i �r 66 fik han kommandoen over den romerske h�r i Jud�a, hvor det j�diske opr�r ulmede. S�nnen Titus var officer i faderens h�r. Da faderen i �r 69 blev udr�bt til kejser, overtog Titus kommandoen i Jud�a og belejrede, indtog og �delagde Jerusalem i �r 70. Til minde om denne sejr rejste han Titus' triumfbuen p� Forum Romanum. Titus var i faderens regeringsperiode konsul, og han havde ogs� kommandoen over Pr�torianergarden. Efter faderens d�d, lod Titus opf�re "Vespasians Tempel" p� Forum, ligesom han fuldf�rte byggeriet af Colosseum, som blev indviet i �r 80. rnrnUnder Titus' regeringstid havde Vesuv sit kendte store udbrud, som begravede Pompeji, Herculaneum med flere. Samtidig udbr�d en stor brand i Rom, hvor Capitol og en stor del af Marsmarken blev h�rget af ild i flere dage. Kejser Titus var f�rst gift med Arrecina Tertulla og efter hendes d�d med Marcia Furnilla, med hvem han fik datteren Flavia Julia. I sin ungdom havde Titus i Jud�a et k�rlighedsforhold til j�diske Julia Berenice, s�ster til kong Herodes Agrippa II.rnrnTitus d�de i �r 81 og blev efterfulgt af sin broder Domitian, som l�nge havde fors�gt at s�tte h�ren op imod Titus for selv at blive kejser.rnrnbillede:Kejser_titus.JPGrnrn:afl�ste: Vespasian (69 - 79) rn:efterf�lger: Domitian (81 - 96)

wiki


1938

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1933 1934 1935 1936 1937 - 1938 - 1939 1940 1941 1942 1943rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1965

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne - 1960'erne - 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'ernernrn�r: 1960 1961 1962 1963 1964 - 1965 - 1966 1967 1968 1969 1970rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dslerrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1963

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne - 1960'erne - 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'ernernrn�r: 1958 1959 1960 1961 1962 - 1963 - 1964 1965 1966 1967 1968rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dslerrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1962

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne - 1960'erne - 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'ernernrn�r: 1957 1958 1959 1960 1961 - 1962 - 1963 1964 1965 1966 1967rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dslerrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1961

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne - 1960'erne - 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'ernernrn�r: 1956 1957 1958 1959 1960 - 1961 - 1962 1963 1964 1965 1966rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dslerrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1960

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne - 1960'erne - 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'erne 2010'ernernrn�r: 1955 1956 1957 1958 1959 - 1960 - 1961 1962 1963 1964 1965rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dslerrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1910'erne

en:1910s es:1910s fr:Ann�es 1910 it:Anni 1910 nl:1910-20 no:1910-tallet pl:Lata 1910-1919 sv:1910-taletrn�rhundreder: 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1910 1911 1912 1913 1914 1915 1916 1917 1918 1919rn----rnBegivenhederrn*rnrnPersonerrn*

Skabelon


1900'erne

en:1900s es:1900s fr:Ann�es 1900 it:Anni 1900 nl:1900-10 no:1900-tallet pl:Lata 1900-1909 sv:1900-taletrn�rhundreder: 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1900 1901 1902 1903 1904 1905 1906 1907 1908 1909rn----rnBegivenhederrn*rnrnPersonerrn*

Skabelon


1959

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1954 1955 1956 1957 1958 - 1959 - 1960 1961 1962 1963 1964rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dslerrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1958

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1953 1954 1955 1956 1957 - 1958 - 1959 1960 1961 1962 1963rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1957

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1952 1953 1954 1955 1956 - 1957 - 1958 1959 1960 1961 1962rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1956

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1951 1952 1953 1954 1955 - 1956 - 1957 1958 1959 1960 1961rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1954

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1949 1950 1951 1952 1953 - 1954 - 1955 1956 1957 1958 1959rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1953

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1948 1949 1950 1951 1952 - 1953 - 1954 1955 1956 1957 1958rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*5. marts - Josef Stalinrn*27. november - Emil B�nnelycke, dansk forfatter.rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

lidt datoer


1952

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1947 1948 1949 1950 1951 - 1952 - 1953 1954 1955 1956 1957rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1951

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1946 1947 1948 1949 1950 - 1951 - 1952 1953 1954 1955 1956rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1950

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne - 1950'erne - 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'erne 2000'ernernrn�r: 1945 1946 1947 1948 1949 - 1950 - 1951 1952 1953 1954 1955rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1949

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne - 1940'erne - 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'ernernrn�r: 1944 1945 1946 1947 1948 - 1949 - 1950 1951 1952 1953 1954rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1948

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne - 1940'erne - 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'ernernrn�r: 1943 1944 1945 1946 1947 - 1948 - 1949 1950 1951 1952 1953rn----rnBegivenhederrn*4. september - Dronning Wilhelmina af Nederland abdicerer til fordel for sin datter Juliane.rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Wilhelminas abdiceringsdato rettet til 4. september


1947

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne - 1940'erne - 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'ernernrn�r: 1942 1943 1944 1945 1946 - 1947 - 1948 1949 1950 1951 1952rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn* 7. februar - Flemming "Bamse" J�rgensen, dansk popsanger.rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*


1946

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne - 1940'erne - 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'ernernrn�r: 1941 1942 1943 1944 1945 - 1946 - 1947 1948 1949 1950 1951rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1943

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne - 1940'erne - 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'ernernrn�r: 1938 1939 1940 1941 1942 - 1943 - 1944 1945 1946 1947 1948rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - Otto Sternrn*Kemi - George de Hevesyrn*Medicin - Henrik Carl Peter Dam, Edward Adelbert Doisyrn*Litteratur - Ikke uddeltrn*Fred - Ikke uddeltrnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Ikke uddelt


1942

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne - 1940'erne - 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'ernernrn�r: 1937 1938 1939 1940 1941 - 1942 - 1943 1944 1945 1946 1947rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1941

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne - 1940'erne - 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'erne 1990'ernernrn�r: 1936 1937 1938 1939 1940 - 1941 - 1942 1943 1944 1945 1946rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1939

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1934 1935 1936 1937 1938 - 1939 - 1940 1941 1942 1943 1944rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

- �konomi


1890'erne

en:1890s es:1890s fr:Ann�es 1890 it:Anni 1890 nl:1890-00 no:1890-tallet pl:Lata 90-te XIX wieku sv:1890-taletrn�rhundreder: 18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundredernrn�rtier: 1840'erne 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne - 1890'erne - 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'ernernrn�r: 1890 1891 1892 1893 1894 1895 1896 1897 1898 1899rn----rnBegivenhederrn*rnrnPersonerrn*

Skabelon


London

London er hovedstaden i England.


Tim Rice

RicernTim Rice, tekstforfatter.rnrnHan er nok mest kendt for sit samarbejde med Andrew Lloyd Webber og Disney-koncernen.rnrnTekster af Tim Rice kan findes i bl.a.rnrn* 1984rn* Aidarn* Aladdinrn* Beauty and the Beast (Sk�nheden og Udyret) p� Broadway og i en 2002 special editionrn* Blondelrn* Chessrn* Cricketrn* Evitarn* Heathcliffrn* Jesus Christ Superstarrn* Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoatrn* King Davidrn* The Likes of Usrn* The Lion King (L�vernes Konge)rn* Tycoon


Kosmisk str�ling

rayrnrn==Eksterne adresser==rn*University of Leeds: What are cosmic rays?rn*Google: Cosmic Raysrn*Cosmic Raysrn*Cosmic Ray resources on the Netrn*23 April, 2002, BBC News, Cosmic ray mystery 'solved'rn*Pierre Auger Observatory: An International Facility to Study the Highest Energy Cosmic Raysrn*Northeastern University: Cosmic ray papers


TeX

(officielt skrevet TEX, og udtalt "tekh") er et kraftigt layout system skrevet af Donald Knuth, popul�rt i akademiske kredse, specielt indenfor matematik, fysik og datalogi.rnrnTeX anses generelt for at v�re den bedste m�de at ops�tte komplekse matematiske formler p�, men specielt p� grund af LaTeX og andre lignende pakker, bruges TeX nu ogs� til andre form�l.rnrnTeX kan bruges til at ops�tte formler p� Wikipedia: se TeX markup.rnrnrn==Eksterne adresser==rn*Journals accepting Manuscripts written using LaTeXrn*Welcome to the UK List of TeX Frequently Asked Questions on the Webrn*TeX-related documentationrn*TeX on Mac OS Xrn*ACM: Computing Research Repository Bladr ned til "What submission formats are acceptable?".rn*Why submit the TeX source?rn*Submitting TeX/LaTeX Files to CoRRrn*Considerations for TeX Submissionsrn*Common mistakes in papers Citat: "...that cause automated source to postscript conversion to fail...".rnrn==Brugergrupper==rn*Dansk TeX-brugergruppern*Welcome to the TeX Users Group Home Pagern*Nyhedsgruppen: comp.text.texrnrn==Vejvisere==rn*Google: TeXrn*DMOZ open directory project: TeXrn*NASA: Hypertext Help with LaTeX: Other On-line LaTeX Informationrn*MacOSX TeX/LaTeX Web Sitern*fordi man kan latexrnrn==Software==rn*Unix: TeTeXrn*Windows: MikTeXrn*MacOS X, MacOS: OzTeXrn*MacOS X, MacOS: Excalibur freeware stavekontrol til TeX, html...rn*DOS: EmTeXrn*Windows & DOS: BibDB - A BibTeX Database Managerrn*MacOS X: BibDesk: A BibTeX bibliography managerrn*OpenOffice: Bibliographic Software: LaTeX / BibTeXrn*LaTable: a visual table editor for LaTeXrn*TeX Equation Previewerrn*MacOS X: LaTeX Equation Editorrn*Notes and Hints on using BibTeX Bibliographiesrn*Manipulating BibTeX Bibliographiesrnrn==Konvertere==rn*TTH: the TEX to HTML translatorrn*RTF - to - LaTeX, RTF - to - TeXrn*LaTeX2HTMLrn*bib2htmlrnrn==Arkiver==rn*Dante ftp tex-archivern*SunSite.dk: CTAN (Comprehensive TeX Archive Network)


Danske skovtr�er

De almideligeste danske skovtr�er er:rnrn*N�letr�er:rn**Gran (Picea):rn***R�dgran (Picea abies)rn***Sitkagran (Picea sitch�nsis) rn***Omorikagran (Picea om�rika) (Serbisk gran)rn**�delgran (�bies):rn***�delgran (�bies alba) rn***S�lvgran / Nobilis (�bies proc�ra) (til pyntegr�nt) rn***Nordmannsgran (�bies normanni�na) (til juletr�er)rn***Grandis (�bies grandis) (K�mpegran)rn**Douglasgran (Pseudotsuga menziesii) (Gr�n douglasgran)rn**L�rk (Larix):rn*** Japansk l�rk (Larix kaempferi) (=Larix leptolepis) rn*** Hybridl�rk (Larix x eur�lepis)rn*** Europ�isk l�rk (Larix dec�dua)rn**Fyr (Pinus):rn***Skovfyr (Pinus sylvestris)rn***�strigsk fyr (Pinus nigra)rn***Bjergfyr (Pinus mugo)rn***Alm. Bjergfyr (Pinus mugo) (rotundata)rn****Dv�rg-bjergfyr (Pinus mugo var. mughus)rn****Krybende bjergfyr (Pinus mugo ssp. pumilio)rn***Klitfyr (Pinus cont�rta)rn****Murrey-fyr (Pinus contorta ssp. latifolia) rn**Suga (Tsuga heteroph�lla (Vestamerikansk hemlock)rn**Thuja / K�mpe-thuja (Thuja plic�ta)rn**Cypres (Chamaecyparis nootkat�nsis) (til pyntegr�nt)rn*L�vtr�er:rn**B�g (Fagus sylvatica)rn**Eg (Quercus):rn***Stilkeg (Quercus robur)rn***Vintereg (Quercus robur)rn***R�deg (Quercus rubra)rn**Ask (Fraxinus exc�lsior)rn**L�n (Acer):rn***Ahorn / �r (Acer pseudoplatanus)rn***Spidsl�n (Acer platanoides)rn**Birk (Betula):rn***Vorte-birk (Betula pendula)rn***Dun-birk (Betula pub�scens)rn**El (Alnus):rn***R�d-el (Alnus glutin�sa)rn***Gr�-el (Alnus incana)rn**Elm (Ulmus):rn***Storbladet Elm (Ulmus glabra)rn**Lind (Tilia):rn***Sm�bladet lind (Tilia cordata)rn**Avnb�g (Carpinus)rn**Kirseb�r (Prunus):rn***Fuglekirseb�r (Prunus avium)rn**Poppel (Populus):rn***B�vreasp (Populus tremula)rn***Hybridasp (Populus tremula x tremulo�des)rn**Pil (Salix):rn***Seljepil (Salix capr�a)rnrnMindre almindelige, eller sj�ldent i samlede bevoksninger. rn*Kastanie / Hestekastanie (Aesculus hippocastanum) rn*Almindelig R�n (Sorbus aucup�ria)rn*Taks (Taxus baccata)rnrn*Abies amabilis (Purpurgran)rn*Abies balsamea (Balsamgran)rn*Abies bornm�lleriana (Bornm�llergran)rn*Abies concolor (Langn�let �delgran)rn*Abies fraserii Art af �delgranrn*Abies homolepis (Skruegran)rn*Abies koreana (Koreagran)rn*Korkgran (Abies lasiocarpa var. arizonica) rn*R�d �delgran (Abies magnifica)rn**Abies magnifica var. shastensisrn*Abies sachalinensisrn*Abies veitchii (Vidundergran)rnrn*Chamaecyparis lawsoniana (�delcypres)rnrn*Cryptomeria japonica (Kryptomeria)rnrn*Picea engelmaniirn*Picea engelmanii x pungens glaucarn*Picea glauca (Hvidgran)rn*Bl�gran (Picea pungens glauca)rnrn*Pinus contorta ssp. latifolia (Murrey-fyr) rn*Pinus cembra ssp. sibirica (Sibirisk fyr)rn*Pinus uncinata (Fransk bjergfyr)rn*Pinus pumila (Krybefyr)rn*Pinus peuce (Silkefyr)rn*Pinus nigra var. pyramidalisrn*Pinus nigra var. calabrica (Korsikansk fyr)rn*Pinus nigra austriaca (�strigsk fyr)rn*Weymouthfyr (Pinus strobus)


Violet

Violet m� defineres, som de lilla toner, som mest er bl� alts�: Bl�-lilla.rnrnForklaringen p� denne m�rkelige farve er at mennesket s�dan set er farveblinde overfor lys/farver med kortere b�lgel�ngte end bl�. Men b�de de tappe som er f�lsomme overfor r�dt; og de tappe, som er f�lsomme overfor bl�, foruden de lysf�lsomme tappe kan m�rke det lys, som er lidt mere bl�t end bl�. Det er s�dan set en fejl ved �jet at mennesket ser det bl� i regnbuen skifte over til den lidt r�dlige violet farve. rnMange bl� blomster indeholder en �gte violet farve, da bierne godt kan se den, men n�r man tager et foto, s� bliver man overrasket over at de bl� blomster er rosa. rnrnAlts� en skala som denne:rnrnrnrn Violetrn rn rn rn rn rn rn rn Bl�rnrnrnrnrn Violetrn rn rn rn rn rn rn rn Bl�rnrn

Mindre bredde p� tabellen, s� den kan v�re p� sk�rmen


Algofobi

Algofobi er en fobi der betegner en frygt for smerte udover det normale.

Oprettet


H�mofobi

H�mofobi er en fobi der betegner en frygt for blod.

Oprettet


Aichmofobi

Aichmofobi er en fobi der tegner en angst for spidse genstande. For eksempel n�le.

Henvisninger


Kilde

Artikel alene oprettet for at vise at der er en Wikipedia side som giver en vejledning til hvordan vi h�ndterer kildeforesp�rgsler.rnrnWikipedia:Kilder


Kilder

Oprettet


Marie Tussaud

Tussaud'srnMarie Tussaud ogs� kaldt Marie Grosholtz (som ogs� staves Grossholtz eller Grossholz) (1761-1850) var en schweizisk f�dt, fransk voksmodell�r.rnrnUnder den franske revolution lavede hun sammen med Philippe Curtius, som havde sit eget voksmuseum i Paris, d�dsmasker af de afhuggede ber�mtheders hoveder. I 1800 rejste hun rundt i England med sine voksfigurer, og hun lavede en permanent udstilling i London i 1835, efterf�lgende kendt som voksmuseet Madame Tussaud's.

Lidt fra den engelske wiki


Madame Tussaud's

Tussaud'srnMadame Tussaud's er et voksmuseum i London, England med afdelinger i Amsterdam, Hong Kong, Las Vegas og New York.rnrnVoksmuseet blev oprettet i 1835 da Marie Tussaud etablerede den f�rste permanente udstilling i Baker Street. I 1884 flyttede udstillingen til Marylebone Road.rnrnVoksfigurene viser historiske og royale personer, filmstjerner, sportsstjerner og kendte mordere.

Oprettet, er der egentlig ikke ogs� en afdeling inde ved Tivoli ?


Indre By

Indre by er en bydel i K�benhavn med 26.419 (2003) indbyggere.

Oprettet


Christianshavn

Christianshavn er en bydel i K�benhavn med 9.777 indbyggere.

Oprettet


Indre �sterbro

Indre �sterbro er en bydel i K�benhavn med 46.148 (2003) indbyggere.

Oprettet


Ydre �sterbro

Ydre �sterbro er en bydel i K�benhavn med 35.888 (2003) indbyggere.

Oprettet


Indre N�rrebro

Indre N�rrebro er en bydel i K�benhavn med 31.190 indbyggere.

Oprettet


Ydre N�rrebro

Ydre N�rrebro er en bydel i K�benhavn med 41.718 (2003) indbyggere.

Oprettet


Kongens Enghave

Kongens Enghave er en bydel i K�benhavn med 15.555 (2003) indbyggere.

Oprettet


Valby

Valby er en bydel i K�benhavn med 46.197 (2003) indbyggere.

Oprettet


Vanl�se

Vanl�se er en bydel i K�benhavn med 36.223 (2003) indbyggere.

Oprettet


Br�nsh�j-Husum

Br�nsh�j-Husum er en bydel i K�benhavn med 39.973 (2003) indbyggere.

Oprettet


Bispebjerg

Bispebjerg er en bydel i K�benhavn med 39.672 (2003) indbyggere.

Oprettet


Louis Tussaud's Wax Museum

Louis Tussaud's Wax Museum er et museum med voksfigurer i K�benhavn ved siden af Tivoli.rnrnLouis Tussaud's Wax Museum er i sin tid oprettet efter inspiration fra det engelske Madame Tussaud's Wax Museum.

Ved tivoli


Sundby�ster

Sundby�ster er en bydel i K�benhavn med 48.476 (2003) indbyggere.

Oprettet


Sundbyvester

Sundbyvester er en bydel i K�benhavn med 38.073 (2003) indbyggere.

Oprettet


Vestamager

Vestamager er en bydel i K�benhavn med 7.550 (2003) indbyggere.

Oprettet


Handelsh�jskolen i K�benhavn

Handelsh�jskolen i K�benhavn blev oprettet som privat institution i 1917 af Foreningen til Unge Handelsm�nds uddannelse. Handelsh�jskolen blev i 1965 en del af det nationale uddannelsessystem og reguleres i dag af Universitetsloven fra 1994.rnrnSkolen har cirka 14.000 studerende og 770 medarbejdere, og er dermed den st�rste handelsh�jskole i Nordeuropa.rnrnHovedparten af skolen er placeret i og i n�rheden af Solbjerg Plads.rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Handelsh�jskolen i K�benhavnrn*Lexopen

Oprettet info fra deres hjemmeside


1937

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1932 1933 1934 1935 1936 - 1937 - 1938 1939 1940 1941 1942rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1936

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1931 1932 1933 1934 1935 - 1936 - 1937 1938 1939 1940 1941rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1935

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1930 1931 1932 1933 1934 - 1935 - 1936 1937 1938 1939 1940rn----rnBegivenhederrn* 14. maj - Den gamle Lilleb�ltsbro indviesrnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Lilleb�ltsbroens indvielse


1932

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1927 1928 1929 1930 1931 - 1932 - 1933 1934 1935 1936 1937rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1931

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1926 1927 1928 1929 1930 - 1931 - 1932 1933 1934 1935 1936rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1930

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne - 1930'erne - 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'erne 1980'ernernrn�r: 1925 1926 1927 1928 1929 - 1930 - 1931 1932 1933 1934 1935rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1929

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne - 1920'erne - 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'ernernrn�r: 1924 1925 1926 1927 1928 - 1929 - 1930 1931 1932 1933 1934rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1928

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne - 1920'erne - 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'ernernrn�r: 1923 1924 1925 1926 1927 - 1928 - 1929 1930 1931 1932 1933rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1927

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne - 1920'erne - 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'ernernrn�r: 1922 1923 1924 1925 1926 - 1927 - 1928 1929 1930 1931 1932rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1925

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne - 1920'erne - 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'ernernrn�r: 1920 1921 1922 1923 1924 - 1925 - 1926 1927 1928 1929 1930rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1924

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne - 1920'erne - 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'ernernrn�r: 1919 1920 1921 1922 1923 - 1924 - 1925 1926 1927 1928 1929rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1923

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne - 1920'erne - 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'ernernrn�r: 1918 1919 1920 1921 1922 - 1923 - 1924 1925 1926 1927 1928rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1922

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne - 1920'erne - 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'ernernrn�r: 1917 1918 1919 1920 1921 - 1922 - 1923 1924 1925 1926 1927rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1921

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne - 1920'erne - 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'ernernrn�r: 1916 1917 1918 1919 1920 - 1921 - 1922 1923 1924 1925 1926rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1920

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne - 1920'erne - 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne 1970'ernernrn�r: 1915 1916 1917 1918 1919 - 1920 - 1921 1922 1923 1924 1925rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1919

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1914 1915 1916 1917 1918 - 1919 - 1920 1921 1922 1923 1924rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1918

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1913 1914 1915 1916 1917 - 1918 - 1919 1920 1921 1922 1923rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1917

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1912 1913 1914 1915 1916 - 1917 - 1918 1919 1920 1921 1922rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn* 19. november - Indira Gandhi, indisk premierministerrnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Indira Gandhi f�dt


1916

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1911 1912 1913 1914 1915 - 1916 - 1917 1918 1919 1920 1921rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*rnde:1916en:1916eo:1916es:1916fr:1916it:1916nl:1916no:1916pl:1916pt:1916sv:1916rnrn�rhundreder: 19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1911 1912 1913 1914 1915 - 1916 - 1917 1918 1919 1920 1921rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1915

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1910 1911 1912 1913 1914 - 1915 - 1916 1917 1918 1919 1920rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1914

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1909 1910 1911 1912 1913 - 1914 - 1915 1916 1917 1918 1919rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1913

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1908 1909 1910 1911 1912 - 1913 - 1914 1915 1916 1917 1918rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1912

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1907 1908 1909 1910 1911 - 1912 - 1913 1914 1915 1916 1917rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1911

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1906 1907 1908 1909 1910 - 1911 - 1912 1913 1914 1915 1916rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn* 6. februar - Ronald Reagan, amerikansk pr�sident og skuespillerrnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Reagan f�des


1910

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne - 1910'erne - 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'ernernrn�r: 1905 1906 1907 1908 1909 - 1910 - 1911 1912 1913 1914 1915rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1909

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1904 1905 1906 1907 1908 - 1909 - 1910 1911 1912 1913 1914rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1908

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1903 1904 1905 1906 1907 - 1908 - 1909 1910 1911 1912 1913rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1907

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1902 1903 1904 1905 1906 - 1907 - 1908 1909 1910 1911 1912rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1906

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1901 1902 1903 1904 1905 - 1906 - 1907 1908 1909 1910 1911rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1905

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1900 1901 1902 1903 1904 - 1905 - 1906 1907 1908 1909 1910rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrnrn* 24. marts - Jules Verne, forfatterrnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*


1904

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1899 1900 1901 1902 1903 - 1904 - 1905 1906 1907 1908 1909rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1903

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1898 1899 1900 1901 1902 - 1903 - 1904 1905 1906 1907 1908rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1902

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1897 1898 1899 1900 1901 - 1902 - 1903 1904 1905 1906 1907rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1901

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1896 1897 1898 1899 1900 - 1901 - 1902 1903 1904 1905 1906rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*rnrnNobelprisenrn*Fysik - rn*Kemi - rn*Medicin - rn*Litteratur - rn*Fred - rnrnSportrn*rnrnMusikrn*rnrnFilmrn*rnrnB�gerrn*

Skabelon


1900

19. �rhundrede - 20. �rhundrede - 21. �rhundredernrn�rtier: 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne - 1900'erne - 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'ernernrn�r: 1895 1896 1897 1898 1899 - 1900 - 1901 1902 1903 1904 1905rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*

Skabelon


1899

18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundredernrn�rtier: 1840'erne 1850'erne 1860'erne 1870'erne 1880'erne - 1890'erne - 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'erne 1940'ernernrn�r: 1894 1895 1896 1897 1898 - 1899 - 1900 1901 1902 1903 1904rn----rnBegivenhederrn*rnrnF�dtrn*rnrnD�dsfaldrn*

Skabelon


1880'erne

en:1880s es:1880s fr:Ann�es 1880 it:Anni 1880 nl:1880-90 no:1880-tallet pl:Lata 80-te XIX wieku sv:1880-taletrn�rhundreder: 18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundredernrn�rtier: 1830'erne 1840'erne 1850'erne 1860'erne 1870'erne - 1880'erne - 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'erne 1930'ernernrn�r: 1880 1881 1882 1883 1884 1885 1886 1887 1888 1889rn----rnBegivenhederrn*rnrnPersonerrn*

Skabelon


1870'erne

en:1870s es:1870s fr:Ann�es 1870 it:Anni 1870 nl:1870-80 no:1870-tallet pl:Lata 70-te XIX wieku sv:1870-taletrn�rhundreder: 18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundredernrn�rtier: 1820'erne 1830'erne 1840'erne 1850'erne 1860'erne - 1870'erne - 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'erne 1920'ernernrn�r: 1870 1871 1872 1873 1874 1875 1876 1877 1878 1879rn----rnBegivenhederrn*rnrnPersonerrn*

Skabelon


1860'erne

en:1860s es:1860s fr:Ann�es 1860 it:Anni 1860 nl:1860-70 no:1860-tallet pl:Lata 60-te XIX wieku sv:1860-taletrn�rhundreder: 18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundredernrn�rtier: 1810'erne 1820'erne 1830'erne 1840'erne 1850'erne - 1860'erne - 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne 1910'ernernrn�r: 1860 1861 1862 1863 1864 1865 1866 1867 1868 1869rn----rnBegivenhederrn*rnrnPersonerrn*

Skabelon


1850'erne

en:1850s es:1850s fr:Ann�es 1850 it:Anni 1850 nl:1850-60 no:1850-tallet pl:Lata 50-te XIX wieku sv:1850-taletrn�rhundreder: 18. �rhundrede - 19. �rhundrede - 20. �rhundredernrn�rtier: 1800'erne 1810'erne 1820'erne 1830'erne 1840'erne - 1850'erne - 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'ernernrn�r: 1850 1851 1852 1853 1854 1855 1856 1857 1858 1859rn----rnBegivenhederrn*rnrnPersonerrn*

Skabelon


Aurvandil

Aurvandil den tapre er i Nordisk mytologi gift med v�lven Groa. Aurvandil mistede sin t� under flugten fra Jotunheim. Tor kastede t�en op p� himlen, hvor den blev til en stjerne.

Oprettet


Brynhild

Brynhild er i nordisk mytologi en valkyrie, datter af kong Budle og gift med Gunnar.

Oprettet


Valkyrie

Valkyrier (de valk�rende) var i nordisk mytologi dem som udpegede de krigere der skulle d� i kamp og drage til Valhal.rnrnValkyrier:rnrn*Brynhild

Oprettet


Valhalla

Valhalla er titlen p� en dansk tegnefilm fra 1986.rn----rnValhalla eller Valhal er i nordisk mytologi Odins bolig i Asg�rd. Det er stedet for de vikinger der d�r i kamp ("Val" betyder falden kriger). rnrnValhalla har 540 porte og der kan komme 800 krigere ud p� en gang af hver port. Taget er d�kket med gyldne skjolde og v�ggene er gjort af spydskafter.


Udg�rdsloke

Udg�rdsloke er i nordisk mytologi konge over j�tterne.

Oprettet


Jos� Maria Aznar

Jos� Maria Aznar er Spaniens ministerpr�sident.


Vissarion Dzhugashvili

Vissarion Dzhugashvili (d�d 1890) var far til Josef Stalin. Han var bonde og maskinskomager. Han d�de i Tiblisi efter at han havde taget arbejde som maskinskomager. Han havde drukket inden han tog p� arbejde og kom til skade i en af maskinerne. Han d�de af de s�r han p�drog sig.rnrnVissarion Dzhugashvili talte ikke russisk.

Oprettet


Trym

Trym den larmende er i nordisk mytologi en j�tte der var ugift og boede med sin s�ster. Trym stjal Mj�lner og ville giftes med Freja. Trym blev st�et ihjel af Tor.

Oprettet


Vladimir Lenin

en:Vladimir Lenin eo:Lenino sv:LeninrnBillede:Vladimir_Lenin.jpgrnVladimir Lenin (Vladimir Ilich Ulyanov), ogs� kaldet Nikolai Lenin er russisk politiker og forfatter til den revolution�re teori, som ben�vnes arbejderklassens diktatur eller proletariatets diktatur.rnrnLenin er russisk og sovjetisk pr�sident i perioden 6. november 1917 - 21. januar 1924. Han bliver f�dt den 22. april 1870 i Simbirsk, og d�r den 21. januar 1924 i Gorgij af et slagtilf�lde (det tredje) for�rsaget af syfilis. Helbredsm�ssigt er han tidligere blevet udsat for et attentatfors�g den 30. august 1918 af Fanya Kaplan, og to tidligere slagtilf�lde.rnrnLenins �ldre bror, Aleksandr, bliver i 1887 arresteret for at have planlagt at myrde zaren. Henrettelsen af Aleksandr g�r et uudsletteligt indtryk p� Lenin. I efter�ret 1887 bliver Lenin udvist fra universitetet i Kazan for deltagelse i et studenterm�de. Lenin kaster sig med stor energi ind i studiet af Marx og ikke mindst den revolution�re bev�gelses historie.rnrnEfter halvandet �rs intense selvstudier tager Lenin juridisk embedseksamen i St. Petersborg som bedste kandidat. I efter�ret 1893 sl�r Lenin sig ned i St. Petersborg og bliver medlem af en socialdemokratisk gruppe. Efter en rejse til Vesteuropa i 1895 er han med til at organisere Kampforbundet for arbejderklassens befrielse og begynder at udgive en illegal avis. Lenin bliver straks arresteret, og efter et �rs f�ngsel bliver han forvist til Sibirien i tre �r, hvor han lever i eksil fra 1897-1900.rnrnUnder forvisningen til Sibirien arbejder Lenin med planerne om en illegal avis, som skal tjene som redskab i opbygningen af en partiorganisation. Avisen, som hedder "Iskra" (Gnisten) bliver trykt i Leipzig i december 1900. Senere flyttes trykkeprocessen til London, hvorfra aviserne smugles til Rusland. Her opbygges et netv�rk af hemmelige agenter, som st�r for distributionen. Ved den anden kongres i 1903 i det russiske socialdemokratiske parti fremtvinger Lenin en spr�ngning af partiet mellem bolsjevikker ("flertalsm�nd") og mensjevikker ("mindretalsm�nd").rnrnDen 9. januar 1905 - "den blodige s�ndag" - bliver hundredvis af arbejdere dr�bt under en fredelig demonstration foran Vinterpaladset i St. Petersborg. Massakren f�rer til strejker over hele Rusland, som f�rst d�r ud, da �ret er omme, da soldaterne i det store og hele er loyale overfor tsaren. Mange opfatter denne revolution som en generalpr�ve for den efterf�lgende revolution i 1917.rnrnEfter februarrevolutionen i 1917 vender Lenin tilbage til Petrograd (tidligere St Petersborg) fra Z�rich og opfordrer til �jeblikkelig overtagelse af den politiske magt under sloganet "Al magt til sovjetterne". Efter oktoberrevolutionen i 1917 st�r Lenin i spidsen for dannelse af den sovjetiske stat i Rusland. Lenin introducerer en kommunistisk �konomi og nationaliserer fabrikker, miner, banker mv. Han tr�kker Rusland ud af f�rste verdenskrig, men en borgerkrig h�rger Rusland indtil 1921. �konomien er i laser, og efter et opr�r fra s�m�nd i Kronstadt indf�rer Lenin "den ny �konomiske politik", som midlertidigt og i begr�nset omfang indf�rer kapitalistiske markedsmekanismer - specielt i landsbyerne og tillader privat produktion og handel. Lenin rammes af et slagtilf�lde i marts 1923 og d�r den 21. januar 1924. I sine sidste optegnelser, som har f�et navnet "Lenins testamente", foresl�r han en drastisk for�gelse af antallet af centralkomit�medlemmer for at styrke partiets stabilitet. Han mener ogs�, at Stalin b�r fjernes som partiets generalsekret�r. Testamentet bliver f�rst offentliggjort i 1956.rnrnFader:rnNavn: Ilja.rnErhverv: Embedsmand.rnFaderen blev adlet. rnLenin havde 5 s�skende. Aleksandr Uljanov (�ldre bror), som d�de 08. 05. 1887.rnD�ds�rsag: Henrettet ved h�ngning da han var med i et komplot der skulle dr�be Zaren. rnGener: Lenin havde russiske, svenske, tyske og mongolske aner. rnHustru:rnNavn: Nadezjda K. Krupskaya.rnD�d: 27. 02. 1939.rnSmidt ud Central Kommiteen den 17. 03. 1931 af Josef Stalin. rnElskerinde:rnNavn: Injesa Armand. rnLenin blev i 1897 sendt til Sibirien. rnI 1900 rejste Lenin til Geneve (Schweiz). rnDen 17. 11. 1903 resulterede Lenins fors�g p� at f� magten over det russiske Socialdemokratiske Arbejder Parti i en splittelse, i Lenins egen fraktion bolsjevikkerne og mensjevikkerne. rnI efter 1905 vendte Lenin tilbage til Rusland, for deltage i en revolution der blev nedk�mpet i 1906. rnEfter den mislykkede revolution i Rusland rejste Lenin til Paris og oprettede en revolutions skole. rnDen 07. 08. 1914 blev Lenin arresteret i �strig. rnSom et resultat af februar revolutionen blev der i Rusland indf�rt en generel amnesti i Rusland. En gruppe socialister i Schweiz �nskede at rejse til Rusland, blandt dem var Lenin.rnLeon Trotskij var tidligere blevet tilbageholdt i England, da han var p� gennemrejse for at komme til Rusland. Tyskerne �nskede ikke at Lenin og de andre socialister rejsende frit rundt i Tyskland, derfor blev denne socialistiske gruppe sendt gennem Tyskland i en forseglet togvogn, vogtet af to tyske officerer. Rejsen startede den 09. 04. 1917 fra Bern og i toget var der 32 revolution�re (deriblandt Lenins hustru Nadezjda Krupskaya).rnToget k�rte til en tysk �sters�havn og blev derefter sejlet til Sverige, hvor svenske sikkerhedsfolk overtog bevogtningen. Toget ankom den 13. 04. 1917 til Stockholm. rnLenin vendte den 16. 04. 1917 tilbage til Rusland (Petrograd). rnTyskerne st�ttede �konomisk Lenins revolution�re arbejde i Rusland. rnDen franske efterretnings tjeneste unders�gte sagen, og kunne freml�gge bevis herfor overfor den russiske regering, der ville arrestere Lenin, men Lenin gik under jorden under navnet Ivanov. rn06. 11. 1917 fik bolsjevikkerne f�rt af Lenin magten i Rusland (25. 10. 1917 if�lge den gamle russiske kalender), da Vinterpaladset blev stormet. rnLenin blev skudt den 30. 08. 1918 af Fanya Kaplan. Der blev affyret 3 skud. rnDen 04. 01. 1923 skrev Lenin sit politiske testamente, hvori han advarede imod Josef Stalin. rnDen 04. 03. 1923 blev Lenins sidste artikel offentliggjort i Pravda, og den omhandlende kommunistisk bureaukrati. rnPetrograd blev omd�bt til Leningrad den 26. 01. 1924 (dagen f�r Lenin blev anbragt i Mausoleet p� den R�de Plads). rnLenin blev den 27. 01. 1924 nedlagt i mausoleet p� den r�de plads i Moskva. rnCa. 115 mill. mennesker er g�et forbi Lenins mausoleum. rnFrankfurter Zeitung publicerede den 18. 10. 1926 Lenins politiske testamente. rnLenins politiske testamente blev den 30. 06. 1956 udgivet i Moskva. rnDet blev 31. 10. 1961 blev det besluttet at Josef Stalins kiste den 30. 10. 1961 skulle fjernes fra Lenins mausoleum. rnDen 12. 06. 1990 besluttede et flertal af Leningrads beboere at byen skulle have dets gamle navn Sankt Petersborg tilbage. rnDen 05.10.1993 var den sidste �resgarde ved Lenins mausoleum. rnDen 16.11.1993 lukkede Ruslands pr�sident Boris Jeltsin Lenins mausoleum. rnNulevende efterkommere af Lenin: En niece. rnrn----rnKilder/henvisningerrn*Lexopenrn*S�ren S�rensen

indskrev lidt om helbredet


Isabella I af Castile og Aragon

of CastilernBillede:Isabella_af_Castile.jpgrnDronning Isabella I af Castile og Aragon, f�des i Madrigal de las Altas Torras, Spanien som datter af John II af Castile and Leon.rnrnI 1469 bliver hun gift med Ferdinand V af Aragon, med hvem hun regerer fra 1479. Dette �gteskab forener Spaniens to st�rste kongeriger og l�gger grunden til den spanske stat. Kongeparret fors�ger at styrke kronens magt p� bekostning af adelen.rnrnI 1480 instituerer Isabelle og Ferdinand den spanske inkvisition, som prim�rt skal behandle sager mod j�der og muslimer, som er konverteret til kristendommen, men som formodes i det skjulte fortsat at praktisere deres gamle religion. For denne indsats tildeler Paven dem tilnavnet Isabella den Katolske og Ferdinand den Katolske.rnrnI 1492 lykkes det Isabella og Ferdinand at indtage det sidste mauriske (muslimske) kongerige i Granada. Samme �r udvises alle j�der, som ikke �nsker at konvertere til kristendommen. I samme �r ops�ges kongeparret af en venetiansk s�mand, Christopher Columbus, som overtaler dem til at sponsere en ekspedition, der skal finde en ny s�vej til Indien. Som bekendt mislykkes dette forehavende, men i stedet opdages "den nye verden". Isabella d�r den 26. november 1504. En af kongeparrets d�tre, Catherine af Aragon, bliver den f�rste af den engelske konge Henrik VIII's 6 koner og moder til senere Mary I af England.

Billede


Ambra

Ambra er et sekret, der udskilles i kaskelothvalens mave. Det blev tidligere anvendt til parfume. Sekretet fremstilles nu kunstigt.rnrnKaskelothvalen spytter sekretet op, og man kan finde det som fodboldstore klumper p� stranden.

link


J�ttestue

En type gravkammer fra stenalderen, omkring 5.000 �r gamle. N�sten alle har dog v�ret genbrugt senere.rnrn----rnOm j�ttestuerrn*http://www.famus.dk/Mindesmaerker/jaettestuen/jaette.htmlrnrnOm bestemte j�ttestuer:rn* http://www.roskildeinfo.dk/foto/jaettestue/jaettestue.htmrn* http://www.highways.dk/danmark/hovedvej1/38,3_jaettestue.htmlrn* http://www.nordfynsweb.dk/cgi-bin/frameset.pl?/menu-00.htm&/side-00-02-06-35.htmrn* http://www.infolangeland.dk/MuseumogSevardigheder/TvedeskovJattestue.htmrn* http://www.sydthy-turist.dk/admfiler/forside.asp

typpe -> type


Bagdad

er Iraks hovedstad.

de: en: es: fi: nl: pl:


Kentaur

pl:Centaur nl:CentaurrnKentauren er et fabeldyr fra den gr�ske mytologi, per definition best�r fabeldyret af en menneske overkrop (med hoved), som sidder p� forkroppen af en lille hest, i stedet for hestens hoved og hals. Ofte har de heste�re. De mest kendte kentaurer er Chiron og Nessus.rnrnKentauren har givet navn til b�de en asteroide og et stjernebillede, foruden talrige andre ting. rnrnVarianter af Kentaurer:rn* Den klassiske gr�ske kentaur.rn* Hun-Kentaur, findes ogs� i den gr�ske mytologi, selvom de sj�ldent er afbilledet.rn* Mennesker med en heste bagkrop i forl�ngelse af hofterne. Kendes kun fra nogen f� gamle gr�ske vaser og figure.rn* Mennesker med en heste bagkrop i stedet for ben og underkrop. Kendes fra middelalderen. Ikke rigtige kentaurer. M�ske misforst�et en Onocentaur.rn* Onocentaur er en slags �sel-kentaur, med menneske overkrop istedet for hals, men med �selhoved. Kendes fra middelalderen.rn* Horsies er n�sten, som en Onocentaur bare med hestehoved og hale.rn* Chakat er et gensplejset fremtidsv�sen, som er opfundet af Bernard Doove i 1995.En Chakat er en st�rk, klog og tvek�nnet tiger-kentaur, (eller en anden form for stor katte-kentaur) med et katteagtigt hoved.rn* Kentaur-former, er en stor gruppe fantasiv�sner eller uhyre, som minder lidt om kentaurer, alts� typisk med fire ben plus to arme. Tilsyneladende er de kun begr�nset i udformingen, af mangler i den menneskelige fantasi.rn----rnBilleder Kentaurer:rn* En kentaur af Megan Gilesrn* Hun-kentaur af Bridget E. Wildern* Foto af hun-kentaur, lavet af Jeff Schewern* hun-kentaur, lavet af GyPrnBilleder: Kentaur-former:rn* Chakat-er af Bernard Doovern* Gazelle-kentaur af Dorian Cleavengerrn* Kanin-kentaur af Megan Gilesrn* Lego-kentaurrn* Katte-kentaurer af Ric Quirozrn* Kentaur-pornorn* R�ve-kentaur af Megan Gilesrn* Edderkoppe-kentaur og Slange-kentaur? af Ric Quirozrn* Ulve-kentaur af Megan Gilesrn* form for kentaurrnrnAndre kentaur linkser:rn* www.centaur.orgrn* En samling af kentaur linkser


Pebern�dder

Pebern�dder er sm�kager som vi bager til jul. Pebern�dderne er b�de l�kre sm�kager at spise, men de bruges ogs� til mange julelege. Pebern�dder passer ogs� i kr�mmerhusene p� juletr�et... "f�rst skal tr�et vises, siden skal det spises", som den gamle julesang "H�jt fra tr�ets gr�nne top" h�vder.rnrnOpskrift p� pebern�dder:rnrnFru Qvist's pebern�dderrnrn500g melrn375g lys Puddersukkerrn60g smeltet Margarinern3 �grn1 teske Kanelrn1 knivspids Hvid Peberrn1 str�get teske Potaskern2 teske revet KardemommernSmelt margarinen s� put sukker, krydderi og mel irnlaves dagen f�r, for at margarinen kan stivne.rnrnDejen trilles i tynde st�nger, som sk�res i sm� stykker, trilles til kugler og s�ttes p� en bageplade. Pebern�dderne Bages ca. 10 minutter ved 180 grader.rnrnrnTip: Pebern�dder kan ogs� krydres med ingef�r, nellike og appelsinskalrnrn

lidt ekstra