Rada Evropy

Rada Evropy je mezivladni organizace sdruzujici 43 zemi, ktere spolecne pripravuji umluvy napriklad v oblastech lidskych prav, kultury nebo vzdelavani. Rada Evropy ma od roku 1949 sidlo ve Strasburku. Rada Evropy neni organem Evropske Unie (nezamenovat s Evropskou radou).

Vytvoření stránky


České Budějovice

Budejovicenl:Ceske BudejovicernCeske Budejovice vlast Budvaru


Amorfní látka

Amorfni latka je zvlastni druh pevne latky, jejiz castice nejsou usporadany pravidelne v krystalicke mrizce. Amorfni latka proto nemuze tvorit krystaly, ruzne casti latky maji ruzny tvar.rnrnPriklady amorfnich latek: sklo, plasty, drevornrnzpet - Pevna latka - Tani


Krystalická látka

Krystalicka latka je druh pevne latky, jejiz castice jsou pravidelne usporadany v krystalicke mrizce.rnrnzpet - Pevna latka - Tani


Aloys SKOUMAL

PrekladrnrnAloys SKOUMAL (* 19.06. 1904 Paclavice, okr. Kromeriz - + 04.07. 1988 Praha) byl cesky prekladatel a literarni kritik, ktery zanechal radu mistrovskych prekladu, predevsim z anglictiny.rnrnStudoval arcibiskupske gymnazium v Kromerizi (1915-1922), filozofii a anglistiku na prazske univerzite (1923-1928) a Vyssi knihovnickou skolu (1928). Pri prazskych studiich ovlivnil jeho prekladatelskou metodu Vilem MATHESIUS.rnPracoval v nakladatelstvi Melantrich, v prazske Univerzitni knihovne, v olomoucke Studijni knihovne (1929-1933), ve Vojenskem ustavu vedeckem (1933-1936), jako lektor a redaktor nakladatelstvi Vysehrad (1936-1944). rnZa valky internovan, po navratu literarnim reditelem nakladatelstvi Vysehrad, pak kulturnim pridelencem v Londyne (1947-1950), pracovnikem ministerstva informaci a osvety, Statni knihovny spolecenskych ved, Univerzitni knihovny. rnrnHodne cestoval, publikoval literarni a divadelni kritiky, recenze, glosy, predmluvy a doslovy. Hlavni jeho vyznam je v prekladech zalozenych na dokonale znalosti prekladanych autoru a stylistickem mistrovstvi.rnrnrn=Preklady:=rnrnJonathan SWIFT: Gulliverovy cesty (1931)rnLytton STRACHEY: Konec generala Gordona (1934)rnJoseph CONRAD: Verny Nostromo (1936)rnLewis CARROLL: Alencina dobrodruzstvi a za zrcadlem (1961)rnLaurence STERNE: Zivot a nazory pana Tristama Shandyho (1963)rnJames JOYCE: Dublinane, OdysseusrnSinclair LEWIS: Arrowsmith (1963)rnRobert Louis STEVENSON: Ostrov pokladurnEdgar Allan POE: Filosofie basnicke skladby


Evropská Unie

Union da:EU eo:Euxropa Unio fr:Union Europeenne it:Unione Europea ja:EU de:Europaische Union nl:Europese Unie pl:Unia Europejska es:Union Europea sv:EUrnrnEvropska Unie (EU) byla vytvorena v roce 1993 Smlouvou o Evropske Unii (Maastrichtska smlouva). Jde o jedinecnou na smlouve zalozenou instituci , ktera urcuje a ridi ekonomickou a politickou spolupraci mezi 15 clenskymi zememi.rnrn==Historie==rnrnProces evropske integrace zacal kratce po druhe svetove valce. Robert Schuman, francouzsky ministr zahranici, oznamil 9. kvetna 1950 plan pripraveny francouzskym obchodnikem a nyni poradcem Jeanem Monnetem. Tento plan navrhoval spojeni evropske vyroby uhli a oceli pod spolecnou spravu. Belgie, Italie, Lucembursko, Nizozemsko a Nemecko prijaly francouzsky plan a 18. dubna 1951 podepsaly v Parizi Smlouvu o Evropskem spolecenstvi uhli a oceli (ESUO).rnrnSest clenskych statu, povzbuzenych uspechem ESUO, se pokusilo rozsirit vzajemnou integraci na vojenskou a politickou oblast. Kdyz tyto pokusy ztroskotaly, clenske staty se rozhodly nadale pokracovat pouze v ekonomicke integraci. Na setkani v italske Messine v cervnu 1955 zacalo vyjednavani o dvou novych smlouvach:rnrn*o Evropskem hospodarskem spolecenstvi (EHS), jehoz cilem bylo sjednoceni narodnich trhu do jednotneho trhu, ktery by zarucil volny pohyb zbozi, lidi, kapitalu a sluzeb, se sirokym spektrem splecnych ekonomickych politik; arn*o Evropskem spolecenstvi atomove energie (ESAE nebo Euratom), jehoz cilem bylo podporit vyuziti atomove energie pro mirove ucely.rnrnTyto smlouvy byly podepsany stejnymi sesti staty 25. brezna 1957 v Rime (proto se casto souhrnne nazyvaji Rimske smlouvy) a vstoupily v platnost v lednu 1958.rnrnTri smlouvy z 50. let se v roce 1967 zacaly souhrnne nazyvat Evropska spolecenstvi.rnrnNejpodstatnejsi zmeny v zakladajicich smlouvach byly prijaty v Maastrichtu v roce 1992. Maastrichtska smlouva, platna od listopadu 1993, predlozila plan na dosazeni ekonomicke a menove unie, dale prohloubila politicky rozmer Unie ustavenim Spolecne zahranicni a bezpecnostni politiky a rozsirila spolupraci v soudni a policejni oblasti. Maastrichtska smlouva take zavedla evropske obcanstvi.rnrnReformy zapocate Maastrichtskou smlouvou pokracovaly v roce 1999 Amsterdamskou smlouvou, ktera dale posilila Spolecnou zahranicni a bezpecnostni politiku. Nejaktualnejsi reformy byly prijaty ve Smlouve z Nice, podepsane v prosinci 2000 a vstoupivsi v platnost 1. unora 2003. Zrejme nejdulezitejsim ukolem Smlouvy z Nice je priprava na rozsireni EU az na 28 clenu.rnrn==Clenstvi==rnrnClenem EU se muze stat kterakoliv evropska zeme se stabilni demokratickou vladou, dodrzujici lidska prava, s fungujici trzni ekonomikou a zdravou makroekonomickou politikou. Kandidati museji byt take schopni prijmout a ridit se soucasnymi zakony EU (tzv. acquis communautaire).rnrnDo soucasne doby (2003) se EU rozsirila celkem ctyrikrat. Poprve v roce 1973 o Dansko, Irsko a Velkou Britanii. Recko se pripojilo v roce 1981, nasledovano Spanelskem a Portugalskem v roce 1986. Zatim posledni rozsireni bylo v roce 1995, kdy se cleny staly Finsko, Rakousko a Svedsko. Pripravovane rozsireni v kvetnu 2004 bude nejvetsi v historii Unie. Cleny se ma stat 10 zemi: Cesko, Estonsko, Kypr, Litva, Lotyssko, Madarsko, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko.rnrnNorsko vyjednalo a podepsalo smlouvu o pristoupeni spolecne s Finskem, Rakouskem a Svedskem, ale norsti volici ji v referendu tesnym rozdilem odmitli. Slo jiz o druhe odmitnuti clenstvi v Unii - poprve norsti volici zamitli clenstvi v roce 1973. Norsko ale zustava clenem Evropske asociace volneho obchodu. Bulharsko a Rumunsko, ktere vyjednavaly o clenstvi spolecne s desitkou budoucich nejnovejsich clenu, zatim do EU prijaty nebudou.rnrn==Evropske instituce==rnrnEvropska unie je rizena peti institucemi: Evropskym parlamentem, Radou Evropske Unie, Evropskou komisi, Evropskym soudnim dvorem a Evropskym dvorem auditoru. Hlavy statu a vlad a prezident Komise se navic schazeji alespon dvakrat rocne pri summitech Evropske rady, kde se jedna o celkove strategii a politickem smerovani Unie. Evropska centralni banka je zodpovedna za menovou politiku a spravovani eura v Ekonomicke a menove unii. Tyto instituce ztelesnuji nadnarodni a mezivladni aspekty Evropske unie.

wikifikováno; drobné úpravy formátování


Evropský parlament

Evropsky parlament (EP) je jednim z organu Evropske Unie (EU). Poslanci Parlamentu jsou voleni primou volbou kazdych pet let. Prvni prime volby do Evropskeho parlamentu byly v cervnu 1979. Poslanci jsou voleni systemem pomerneho zastoupeni v tajne volbe vsemi obcany EU starsimi 18 let. V Belgii, Lucembursku a Recku maji obcane povinnost volit. rnrnParlament ma 626 clenu, pricemz pocet clenu z jednoho statu je urcen Smlouvou o Evropske Unii (Maastrichtska smlouva). Maastrichtska smlouva take urcila, ze kazdy obcan clenske zeme EU, ktery zije v jine zemi EU, muze v teto zemi take volit poslance EP. Smlouva z Nice zvysila maximalni pocet poslancu na 732 a zmenila pocetni zastoupeni jednotlivych zemi, aby tak vytvorila misto pro budouci nove cleny EU (Ceska republika bude mit 20 poslancu). Sidlem EP je Strasbourg, ale Parlament pracuje take v Bruselu a Lucemburku.rnrnAckoliv Evropsky parlament nevytvari zakony jako narodni parlamenty, smlouvy prijate od roku 1992 znacne rozsirily pravomoce EP. Zakladni pravomoce EP jsou legislativni, rozpoctova a kontrolni. Take politicka role Parlamentu v EU postupne roste. rnrn== Legislativni pravomoc ==rnrnMaastrichtska smlouva umoznila Parlamentu spolurozhodovat s Radou EU o navrzich zakonu. Parlament tak spolecne s Radou prijima zakony navrzene Evropskou komisi. Parlament musi s navrhem zakona souhlasit, jinak takovy navrh nevstoupi v platnost. Spolurozhodovani se vztahuje, mimo jine, na volny pohyb pracovniku, ustanoveni vnitrniho trhu, vyzkum a technologicky rozvoj, zivotni prostredi, ochranu zakazniku, vzdelani, kulturu a zdravi. V dalsich oblastech Parlament pouze vyjadruje svuj nazor (napr. dane). rnrn== Rozpoctova pravomoc ==rnrnParlament rozhoduje o rozpoctu EU spolecne s Radou. Rozpocet nevstoupi v platnost, dokud ho nepodepise prezident EP. Parlament ma posledni slovo v mnoha rozpoctovych polozkach, ale zemedelske vydaje muze pouze doplnit; posledni slovo u teto polozky ma Rada. Parlament muze rozpocet zamitnout; jednani o rozpoctu pak zacina nanovo. EP v minulosti rozpocet zamitl dvakrat, ale od roku 1986 tuto silnou pravomoc nepouzil. Parlament take kontroluje, jak jsou rozpoctove vydaje vyuzity.rnrn== Kontrolni pravomoc ==rnrnParlament dohlizi na vsechny aktivity Unie. Tato pravomoc byla puvodne vyhrazena pouze pro aktivity Komise, nyni je ale rozsirena i na Radu ministru a organy zodpovedne za zahranicni a bezpecnostni politiku. Parlament hraji klicovou roli pri jmenovani Komise: ratifikuje prezidenta Komise a vede slyseni o kazdem navrzenem komisari; pote rozhoduje o jmenovani Komise jako celku v hlasovani o duvere. EP ma take pravo vyjadrit komisi neduveru a tak ji prinutit k rezignaci. Tuto pravomoc ovsem Parlament zatim nikdy nevyuzil.rnrn== Politicka role ==rnrnPoliticka role Parlamentu stale roste. Rada konzultuje s Parlamentem sva dulezita zahranicnepoliticka rozhodnuti. Parlament vznasi na Radu dotazy a muze vydavat doporuceni. Mezinarodni udalosti jsou predmetem parlamentnich debat, ktere jsou zakonceny prijetim rezoluci pozadujicich urcity zahranicnepoliticky pristup Unie. Kazde prijeti noveho clena EU a vetsina mezinarodnich smluv musi byt odsouhlasena Parlamentem. Evropsky parlament prisuzuje znacnou dulezitost ochrane lidskych prav jak uvnitr tak vne Unie. Pouziva svoji pravomoc souhlasu jako jeden z prostredku podpory vaznosti zakladnich prav. Tuto pravomoc Parlament pouzil k zamitnuti nekolika financnich protokolu s jistymi neclenskymi zememi na zaklade nedodrzovani lidskych prav, cimz tyto zeme prinutil propustit politicke vezne anebo prijmout mezinarodni zasady ochrany lidskych prav. V roce 1988 Parlament zalozil Sacharovovu cenu, ktera se kazdorocne udeluje jednomu nebo vice jednotlivcum nebo skupine, kteri se vyznamenali v boji za lidska prava. V roce 1989 byla tato cena udelena Alexandru Dubcekovi.rnrnKazdy obcan clenske zeme EU je zaroven obcanem Unie. Obcanstvi EU doplnuje, nikoliv nahrazuje, narodni obcanstvi. Obcane EU maji pravo podavat petice k Evropskemu parlamentu, pravo predkladat sve stiznosti evropskemu ombudsmanovi, a pravo oslovit jakoukoliv instituci nebo organ EU v jednom z oficialnich jazyku Unie (jazyky vsech clenskych zemi EU) a obdrzet odpoved ve stejnem jazyce.rnrnrnrn== Odkazy na jine stranky ==rnrnDalsi informace najdete na strance Evropskeho parlamentu v cestine.

Přidání odkazu


Sacharovova cena

Sacharovova cena je kazdorocne udelovana Evropskym parlamentem jednomu nebo vice jednotlivcum, nebo skupine, kteri se vyznamenali v boji za lidska prava. Cena byla Parlamentem poprve udelena v roce 1988.rnrnDrzitele Sacharovovy ceny: rnrn1988 – Nelson MANDELA a Anatolij MARCENKO rn1989 – Alexander DUBCEKrn1990 – Aung San Suu Kyirn1991 – Adem DEMACIrn1992 – Las Madres de la Plaza de Mayorn1993 – noviny Oslobodjenjern1994 – Taslima NASREENrn1995 – Leyla ZANArn1996 – Wei Jingshengrn1997 – Salima GHEZALIrn1998 – Ibrahim RUGOVArn1999 – Xanana GUSMAOrn2000 – ¡Basta Ya!rn2001 – Izzat GHAZZAWI, Nurit PELED-ELHANAN, Zacarias KAMUENHOrn2002 – Oswaldo Jose Paya SARDINAS

příjmení velkým písmem


Občanství EU

Obcanstvi Evropske Unie je automaticky udeleno kazdemu obcanovi clenske zeme EU. Obcanstvi EU doplnuje, a nenahrazuje, obcanstvi prislusne zeme. Obcanstvi EU kazdemu zajistuje, mimo jine: rnrn* svobodu pohybu a bydliste na uzemi Unie;rn* pravo volit a byt volen v mistnich volbach a ve volbach do Evropskeho parlamentu v miste bydliste;rn* pravo na diplomatickou ochranu ve tretich zemich;rn* pravo podavat petice k Evropskemu parlamentu;rn* pravo predkladat sve stiznosti evropskemu ombudsmanovi; arn* pravo oslovit jakoukoliv instituci nebo organ EU v jednom z oficialnich jazyku Unie (jazyky vsech clenskych zemi EU) a obdrzet odpoved ve stejnem jazyce.

Nová stránka


Vaření

Vareni je tepelna uprava pokrmu, pri ktere se pevne kusy vari ve vode pri teplote varu vody (100°C). Teplo se pri vareni siri vodou proudenim, proto je treba zahrivat pokrm odspoda, v pevnych kusech se teplo siri vedenim. V pripade vareni hustsi kapaliny (omacky, ap.) je treba proudeni podporovat michanim, jinak dojde k pripaleni. Vzhledem k pomerne nizke teplote pri vareni trva vareni vetsich kusu dlouho.rnrnzpet - Termika


Dušení

Duseni je tepelna uprava pokrmu velmi podobna vareni s tim rozdilem, ze se pouziva mensi mnozstvi vody a pokrm se dusi vicemene ve vlastni stave. Tim dojde k uchovani a zvyrazneni charakteristicke chuti pokrmu.rnrnzpet - Termika


Smažení

Smazeni je tepelna uprava pokrmu, pri ktere se pevne kusy smazi v oleji pri teplote o dost vyssi (pres 200°C) nez je teplota varu vody. Tim se pokrmy pripravi rychleji nez varenim. Aby nedochazelo k pripalovani pri vysoke teplote, ale pritom byl pokrm dostatecne tepelne upraven i uvnitr, je nutne smazit pouze tenke platky.rnrnzpet - Termika


Pečení

Peceni je tepelna uprava pokrmu provadena v troube vyhrate na teplotu 150°C az 250 °C (podle druhu pokrmu). Teplo se v pokrmu siri vedenim, a vzhledem k tomu, ze se vetsinou pecou vetsi kusy, trva peceni dlouho. Proti pripalovani na povrchu se pokrmy polevaji stavou, proti pripalovani od pecici nadoby se teplota snizuje podlevanim vodou (max. teplota varu 100°C).rnrnzpet - Termika


Grilování

Grilovani je tepelna uprava pokrmu, pri ktere na pokrm dopada tepelne zareni. Tepelne zareni byva vyvolane elektrickou topnou spiralou (v troube, v mikrovlnne troube) nebo zhnoucimi kusy paliva (otevrena ohniste). Teplota okolniho vzduchu pri grilovani by nemela byt prilis velka, aby nedochazelo ve vetsim meritku k jinemu zpusobu predavani tepla. Proti pripaleni povrchovych vrstev se pokrm poleva stavou. K tomu, aby doslo k dostatecne tepelne uprave i uvnitr pokrmu, jsou pro grilovani vhodnejsi tenci kousky.rnrnzpet - Termika


Vaření v Papinově hrnci

Vareni v Papinove hrnci je tepelna uprava pokrmu, pri ktere se pevne kusy vari ve vode pri vetsim tlaku, a tim i pri vyssi teplote varu vody (120°C az 130°C, teplota varu vody za normalniho tlaku je asi 100°C). Diky vyssi teplote je pokrm pripraven rychleji nez pri vareni, tez chutove vlastnosti pokrmu mohou zustat v uzavrene nadobe vyraznejsi.rnrnzpet - Termika


Mikrovlnná trouba

Mikrovlnna trouba je pristroj, ve kterem se tepelna uprava pokrmu provadi pomoci mikrovln. Mikrovlnne zareni je schopno rozkmitat castice v pokrmu stejne jako pri "klasickych" zpusobech sireni tepla. Pritom mikrovlny pronikaji dovnitr pokrmu a tim dochazi k relativne velmi rychlemu zahrati celku. rnrnzpet - Termika


Aung San Suu Kyi

Daw Aung San SUU KYI se narodila 19. cervna 1945 v Rangunu v Barme. Je nenasilnou prodemokratickou aktivistkou v Myanmaru (Barma). V roce 1991 obdrzela Nobelovu cenu miru.rnrnJe dcerou generala Aung Sana, ktery v roce 1947 vyjednal nezavislost Barmy na Britanii a v temze roce byl zavrazden svymi konkurenty. Aung San Suu Kyi vystudovala na Oxfordske univerzite v Anglii, kde potkala sveho budouciho manzela, se kterym ma dve deti.rnrnDo Mynamaru se vratila v roce 1988, aby se starala o svoji nemocnou matku. Ve stejnem roce odstoupil dlouholety vudce vladnouci socialisticke strany, general Ne Win, coz vedlo k masovym demonstracim za demokratizaci. Demonstrace byly nasilne potlaceny a nova vojenska junta prevzala moc. Aung San Suu Kyi, silne ovlivnena filozofii nenasili Mohandase Gandhiho, vstoupila do politiky, aby pomohla demokratizaci. Vladnouci vojenska junta ji ale v roce 1989 zavrela do domaciho vezeni. Byla ji nabidnuta svoboda, pokud odejde ze zeme, coz ale Aung San Suu Kyi odmitla.rnrnVojenska junta v roce 1990 vyhlasila vseobecne volby, ktere strana "Narodni Liga pro demokracii" vedena Aung San Suu Kyi presvedcive vyhrala. Vysledky byly prohlaseny za neplatne a junta odmitla predat moc. To vedlo k mezinarodnimu odsouzeni a castecne i k udeleni Nobelovy ceny miru Aung San Suu Kyi v nasledujicim roce. Financni cenu v hodnote 1,3 milionu americkych dolaru Aung San Suu Kyi pouzila k zalozeni zdravotni a vzdelavaci nadace pro lid Barmy. V roce 1990 byla Aung San Suu Kyi Evropskym parlamentem udelena Sacharovova cena.rnrnZ domaciho vezeni byla propustena v cervenci 1995. Bylo ji take dano jasne najevo, ze pokud opusti zemi, aby navstivila svoji rodinu v Anglii, nebude ji povolen navrat. Aung San Suu Kyi zustala v Myanmaru a uz se nikdy neuvidela se svym manzelem, ktery zemrel v roce 1999.rnrnOpakovane ji bylo znemozneno setkat se s privrzenci sve strany a v zari 2000 na ni bylo znovu uvaleno domaci vezeni. Byla propustena 6. kvetna 2002 po serii vyjednavani vedenych Organizaci spojenych narodu (OSN). Vladni mluvci rekl, ze Aung San Suu Kyi ma svobodu pohybu, “protoze jsme presvedceni, ze muzeme jeden druhemu verit”. Aung San Suu Kyi prohlasila, ze nastava “novy usvit pro nasi zemi”.rnrn==Dalsi informace v anglictine==rn*Tiskove prohlaseni o udeleni Nobelovy ceny: http://www.nobel.se/peace/laureates/1991/press.htmlrn*Jeji domovska stranka s zivotopisem: http://www.dassk.com/rnrnen:Aung San Suu Kyi

Nová stránka


Šíření tepla

Sireni tepla je jednim ze zpusobu prenosu energie. Teplo vzdy predava teleso s vyssi teplotou telesu s nizsi teplotou.rnrnDruhy sireni tepla jsou vedeni tepla, proudeni tepla a tepelne zareni.rnrnzpet - Termika - Pevna latka - Mikrovlnna trouba


Kalendář

of historical anniversaries af:Hierdie dag in die geskiedenisda:Historiske begivenhederde:Historische Jahrestagees:Calendario de Aniversarioseo:Tagojfr:366 Joursnl:365 dagenschemano:Historiske Datoerpl:Kalendarium dzien po dniusv:Historiska arsdagarit:anniversari_storicirnrnrnLedenrn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rnUnorrn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 (29)rnBrezenrn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rnDubenrn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30rnKvetenrn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rnCervenrn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30rnCervenecrn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rnSrpenrn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rnZarirn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30rnRijenrn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rnListopadrn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30rnProsinec rn1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31rnrnrnrnJestlize chces videt kalendar v odlisnem formatu:rnrnrn Ledenrnrn Unorrnrn Brezenrnrnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrn (29)rnrnrnrnrnrnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrnrnrnrn Dubenrnrn Kvetenrnrn Cervenrnrnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrnrn 29rn 30rnrnrnrnrnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrn 29rn 30rnrnrnrnrnrnrnrn Cervenecrnrn Srpenrnrn Zarirnrnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrn 29rn 30rnrnrnrnrnrnrnrn Rijenrnrn Listopadrnrn Prosinecrnrnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrn 1rn 2rn 3rn 4rn 5rn 6rn 7rnrnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrn 8rn 9rn 10rn 11rn 12rn 13rn 14rnrnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrn 15rn 16rn 17rn 18rn 19rn 20rn 21rnrnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrn 22rn 23rn 24rn 25rn 26rn 27rn 28rnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrn 29rn 30rnrnrnrnrnrnrn 29rn 30rn 31rnrnrnrnrnrnrn rnrn(Podivej se take na format jednotlivych stranek historickych vyroci.)rnrn==Dalsi informace na Internetu==rnv anglictine:rn*IMDb: This Day in Movie Historyrn*On-This-Day.comrn*The History Channel: This Day in Historyrn*Today in science history

Nová stránka


Historická výročí/Příklad

= Format jednotlivych stranek k historickym vyrocim ===rnrnTato stranka ma slouzit jako navod, jak pripravit jednotlive stranky k historickym vyrocim podle dni (napr. 1. ledna, 2. ledna, 3. ledna, ap.). Bylo by dobre, kdyby vsech 366 stranek historickych vyroci bylo jednotnych ve svem vzhledu.rn(Pokud chcete neco pridat k 1. lednu, neredigujte tuto stranku, ktera slouzi pouze jako vzor, ale jdete na 1. ledna.)rnrn----rn----rn1. leden je prvni den roku podle gregorianskeho kalendare. Do konce roku zbyva 364 dni (365 v prestupnem roce). Svatek slavi ???rnrn==Udalosti: ==rnrnCeska Republikarn*1977 - Vydano prohlaseni Charty 77.rn*1993 - Vznik samostatne Ceske republiky po rozdeleni Ceskoslovenska na dva samostatne statyrnrnSvetrn*1892 - Ellis Island otevren k prijimani imigrantu do USA.rn*1984 - Brunej se stava plne nezavislym statem.rnrn==Narozeniny:==rnrnCeska RepublikarnrnSvetrn*1431 - papez Alexander VIrn*1449 - Lorenzo de Medici, statnik, (+ 1492)rn*1484 - Huldreich Zwingli, protestantsky vudce (+ 1531)rn*1502 - papez Rehor XIII (+ 1585)rn*1618 - Bartolome Esteban Murillo, malir (+ 1682)rn*1863 - Pierre de Coubertin, historik a pedagog, zakladatel modernich olympijskych her (+1937)rn*1940 - Frank Langella, herecrn*1940 - Helmut Jahn, architektrnrn==Umrti:==rnrnCeska RepublikarnrnSvetrn*1972 - Maurice Chevalier, herec a zpevak (* 1888)rn*2001 - Ray Walston, herec, nejvice znamy svoji roli v televiznim poradu My Favorite Martian (Muj oblibeny Martan) a pozdeji jako soudce v Picket Fences (* 1914)rnrn==Svatky a zvyky:rnrnCeska Republikarn*Statni svatek: Den obnovy samostatneho ceskeho staturnrnSvetrn* Mnoho zemi na celem svete pouzivajicich gregoriansky kalendar - Novy rokrn* katolici - Vanocni oktav Blahoslavena Panna Marie, matka Bozi (Octave of Christmas Blessed Virgin Mary, Mother of God)rn* Svetovy den modlitby za mirrnrn----rnPodivej se take na: rnrn31. prosince - 2. ledna - 1. prosince - 1. unora -- seznam vsech dnurnrnleden, unor, brezen, duben, kveten, cerven, cervenec, srpen, zari, rijen, listopad, prosinec


5. května

5da:5. majde:5. Maieo:5-A De Majoes:5 Mayofr:5 Mainl:5 Meino:5. Maipl:5 majasv:Maj 5rnrn5. kveten je 125. dnem roku podle gregorianskeho kalendare (126. v prestupnem roce). Do konce roku zbyva 240 dni. Svatek slavi Klaudie.rnrn==Udalosti:==rnrnCeska republikarn*1945 - V Praze zacina povstani proti nemecke okupaci.rnrnSvetrn*1762 - Mirova smlouva mezi Ruskem and Pruskemrn*1809 - Mary Kies se stava prvni zenou, ktera ziskava patent; na techniku tkani slamy s hedvabim a vlaknemrn*1809 - Svycarsky kanton Aargau odmita udelit Zidum obcanstvirn*1835 - VBelgii je otevrena zeleznice mezi Bruselem and Mechelenem. Je to prvni zeleznice v kontinentalni Evrope.rn*1862 - Mexicka armada porazi francouzskou armadu v Bitve u Puebla.rn*1864 - Americka Obcanska valka: Bitva u Wilderness zacina v Spotsylvania County ve Virginii.rn*1865 - Prvni vlakova loupez v USA.rn*1891 - The Music Hall (nyni znama jako Carnegie Hall je slavnostne otevrena prvnim verejnym predstavenim, na kterem jako hostujici dirigent ucinkuje Petr Iljic Cajkovskij.rn*1912 - Poprve vychazeji ruske komunisticke noviny Pravda.rn*1912 – Otevreny Letni olympijske hry ve Stockholmu ve Svedskurn*1920 - Polske jednotky okupuji Kijevrn*1936 - Italske jednotky okupuji Addis Abebu v Etiopii.rn*1941 - Cisar Haile Selassie se vraci do Addis Abeby.rn*1944 - Mohandas Gandhi je propusten z vezeni.rn*1945 - Nemecke jednotky v Nizozemsku a Dansku kapituluji.rn*1945 - Koncentracni tabor Mauthausen je osvobozen.rn*1949 - Je vytvorena Rada Evropy.rn*1954 - General Alfredo Stroessner se statnim prevratem ujima moci v Paraguayi.rn*1955 - Zapadni Nemecko ziskava plnou suverenitu.rn*1956 - Poprve se kona mistrovstvi sveta v judu.rn*1961 - Alan Shepard je prvnim Americanem ve vesmiru. Vesmirny let trva 15 minut, coz je mene nez jeden uplny oblet Zeme.rn*1979 - Voyager 1 miji planetu Jupiter.rnrn==Narozeniny:==rnrnCeska republika rn*1853 - Eduard Vojan, herec (+1920)rn*1899 - Josef Havlicek, architekt (+1961)rn*1891 - Radim Kettner, geolog (+1967)rn*1901 - Vaclav Rezac, spisovatel (+1956)rnrnSvetrn*1813 - Soren Kierkegaard, filozof (+ 1855)rn*1818 - Karl Marx, politicky filozof (+ 1883)rn*1846 - Henryk Sienkiewicz, autor, nositel Nobelovy ceny za literaturu z roku 1905 (+ 1916)rn*1915 - Alice Faye, herecka (+ 1998)rn*1940 - Eric Burdon, rockovy zpevak ("The Animals")rn*1943 - Michael Palin, komik ("Monty Python")rn*1944 - Roger Rees, herecrn*1957 - Richard E. Grant, herecrnrn==Umrti:==rnrnCeska republikarn*1705 - Leopold I., cesky a uhersky kral a cisar rimskonemecky (*1640)rn*1885 - Frantisek Simacek, novinar a nakladatel (*1834)rn*1916 - Stanislav Sucharda, sochar (*1866)rn*1945 - Emanuel Moravec, dustojnik a politik, predstavitel kolaborace s nacisty (*1893)rnrnSvetrn*1028 - Alfonso V., kral Leonu and Galiciern*1194 - Polsky kral Kazimierz II., (1177-1194)rn*1705 - Leopold I., cisar rimskonemeckyrn*1786 - Portugalsky kral Pedro III.rn*1821 - Napoleon Bonaparte, francouzsky cisar, (1799-1815)rn*1827 - Frederick Augustus I. Sasky, (1806-1827)rn*1995 - Michail Botvinnik, svetovy sachovy prebornikrnrn==Svatky a zvyky:==rnrnCeska republikarn*Vyznamny den: Kvetnove povstani ceskeho lidurnrnSvetrn*Evropa: Den Evropy - vyroci zalozeni Rady Evropy v roce 1949rn*Dansko: Den osvobozeni (1945)rn*Nizozemsko: Den osvobozeni (1945)rn*Etiopie: Den osvobozeni (1941)rn*Japonsko: Den detirn*Mexiko: Cinco de Mayo (1862) (viz udalosti vyse)rnrn----rnPodivej se take na: rnrn4. kvetna - 6. kvetna - 5. dubna - 5. cervna -- seznam vsech dnurnrnleden, unor, brezen, duben, kveten, cerven, cervenec, srpen, zari, rijen, listopad, prosinec

Nová stránka


Střední Amerika

AhuizotlrnrnXochipilli


Ahuizotl

Vodni demon aztecke mytologie, ktery vypadal jako pes s dlouhym ocasem, na jehoz konci byla lidska ruka, pripadne polovinou clovek, polovinou opice, eventualne krizenec psa a hada.rnrnNapodoboval volani topiciho se o pomoc, zachrance pak stahl pod hladinu. Jindy zpod hladiny utocil na rybare. Obeti poziral.rnrnAhuizotl byl tez krvavy aztecky vladce (1486 - 1502), ktery, mimo nechal obetovat sedmdesat dva tisic lidi v prubehu ctyr dnu.


Xochipilli

aztecky buh lasky, kukurice, kvetin a her. Jeho jmeno v prekladu znamena Kvetinovy princ.rnByl jednim z bozskych dvojcat, jeho sestrou byla Xochiquetzal, bohyne lasky. Xochipilliho manzelkou byla Mayahuel


Mytologie Střední Ameriky

AhuizotlrnrnTepeyollotlrnrnXochipilli


Tepeyollotl

Aztecky buh zeme, mezi jehoz nejcastejsi projevy patri zemetreseni. Tepeyollotlovym zviretem je jaguar


Zoologie

Savci (Mammalia)


Savci

Selmy (Carnivora)


Šelmy

selmy (Fissipeda)rn:Kockoviti (Felidae)rn::Velke kocky (Pantherinae)rn:::Jaguar (Panthera onca)rn:Psoviti (Canidae) rn:Medvedoviti (Ursidae)rn:Medvidkoviti (Procyonidae)rn:Lasicoviti (Mustelidae)rn:Cibetkoviti (Viverridae))rn:Promykoviti(Herpestidae)rn:Hyenoviti (Hyaenidae)rn rnPloutvonozci (Pinnipedia)rn:Mrozoviti (Odobenidae)rn:Lachtanoviti (Otariidae) rn:Tulenoviti (Phocidae)

jiné jazyky


Jaguár

Stredoamericka a jihoamericka kockovita selma, samotarsky lovec, zivici se kapybarami, nejvetsimi zijicimi hlodavci, prasaty pekari, ale take rybami, malymi aligatory, zelvami, domacim zvirectvem a mensimi druhy kopytniku. Dorusta delky 100 - 180 cm, dosahuje hmotnosti od padesati do sta kilogramu. V zajeti se doziva az dvaadvaceti let. Barva jaguari kuze je sedozluta az oranzova, s cernou kresbou skvrn a rozet.rnrnPohlavni dospelosti dosahuje ve trech letech, samice po zhruba stodenni brezosti rodi jedno az ctyri mladata.

wikify


Vedení tepla

Vedeni tepla je jeden ze zpusobu sireni tepla v telesech, pri kterem si cast sve pohybove energie predavaji pomoci narazu sousedni castice teles.rnrnVedeni tepla je nejcastejsi zpusob sireni tepla v pevnych telesech, podle rychlosti vedeni tepla se pevne latky deli na tepelne vodice a tepelne izolanty.rnrnzpet - Sireni tepla - Peceni - Vareni

zbrusu nová stránka


Proudění tepla

Proudeni tepla je jeden ze zpusobu sireni tepla v kapalinach a plynech, pri kterem se premistuji primo castice s vetsi energii.rnrnVe srovnani s vedenim tepla muze byt proudeni tepla rychlejsi.rnrnSamovolne tepelne proudeni stoupa vzhuru, protoze teplejsi casti kapalin a plynu maji mensi hustotu.rnrnzpet - Sireni tepla - Vareni

zbrusu nová stránka


Tepelné záření

Tepelne zareni (tez infracervene zareni) je jeden ze zpusobu sireni tepla, pri kterem kazde teleso s teplotou vyssi nez okoli vyzaruje teplo a kazde teleso s teplotou nizsi nez okoli pohlcuje teplo.rnrnMnozstvi vyzarovaneho a prijimaneho tepla zavisi na rozdilu teplot telesa a okoli a na barve povrchu telesa (tmava a matna telesa vyzaruji a prijimaji vice tepla, svetla a leskla telesa vyzaruji a prijimaji mene tepla).rnrnTepelne zareni se nejlepe siri ve vakuu, svou podstatou to je jeden z druhu elektromagnetickeho zareni.rnrnzpet - Sireni tepla - Grilovani

zbrusu nova stranka


Tristan BERNARD

BernardrnrnTristan BERNARD (7. zari 1866 – 7. prosince 1947) se narodil v Besancon ve Francii. Tristan Bernard byl francouzsky dramatik, spisovatel, humorista, novinar a pravnik. Sve divadelni hry psal pro "theatre de boulevard", zanr, jehoz cilem bylo bavit stredostavovske parizske obecenstvo.rnrnTristan bylo jeho umelecke jmeno; jeho skutecne krestni jmeno bylo Paul.rnrnJeden z jeho nescetnych aforismu: "V zivote se da spolehnout jen sam na sebe. Ale ani to nedoporucuju."rnrn==Divadelni hry:==rnrn#Le fardeau de la liberte, 1898rn#Le seul bandit du village, 1898 rn#Une visite de nuit, 1899 rn#La mariee du Touring Club, 1899 rn#L'affaire Mathieu, 1901 rn#La bande a Leon, 1902 rn#Triple patte, 1905, napsano spolecne s Andre Godfernauxemrn#Le flirt ambulant, 1907 rn#Les jumeaux de Brighton, 1908 rn#Le petit cafe, 1911 rn#Les phares Soubigou, 1912 rn#Le prince charmant, 1914 rn#Jules, Juliette et Julien, ou L'ecole du sentiment, 1929rn#Une amie d'Argentine, 1930 rn#Le sauvage, 1931

Nová stránka


Divadlo

Francouzske divadlornrn:Tristan BERNARD

[[Tristan BERNARD]]


Albánie

Zemepis > Evropa > AlbaniernrnrnSoubor:Albanie.jpg

vlajka


Andorra

Zemepis > Evropa > AndorrarnrnrnSoubor:Andora.jpg


Bělorusko

Zemepis > Evropa > BeloruskornrnrnSoubor:Belorus.jpg


Belgie

Zemepis > Evropa > BelgiernrnrnSoubor:Belgie.jpg


Anglie

Zemepis > Evropa > AngliernrnrnSoubor:Anglie.jpg


Malířství

LOTTO, LorenzornrnSEBASTIANO Del Plombo


Lorenzo LOTTO

Lorenzo Lotto (*kolem 1480, † 1556) bylrnitalskym renesancnim malirem, pusobicim v Benatkach a Bergamu.

celá věta


Sebastiano Del Plombo

(* asi 1485 +1547)rnrnitalsky renesancni malir benatske skoly, ktery pusobil v Rime


LOTTO, Lorenzo

Lorenzo LOTTO (*kolem 1480, † 1556) bylrnitalskym renesancnim malirem, pusobicim v Benatkach a Bergamu.


SEBASTIANO Del Plombo


Poslanci EP

Soucasny pocet poslancu Evropskeho parlamentu (EP) je 626. S chystanym rozsirenim EU dojde ke zvyseni poctu poslancu na 732 a zaroven ke zmene rozlozeni poctu poslancu mezi jednotlive staty. Clanek 190 Smlouvy o Evropskem spolecenstvi rika, ze cilem EP je "zajistit odpovidajici zastoupeni lidu jednotlivych statu spojenych v tomto Spolecenstvi".rnrn==Historie==rnrnParlamentni shromazdeni bylo zavedeno jiz v Parizske smlouve z roku 1951 ustavujici Evropske spolecenstvi uhli a oceli. Po vzniku Evropskeho hospodarskeho spolecenstvi a Euratomu v roce 1957 se pravomoce tohoto Shromazdeni rozsirily i na oblasti pusobnosti techto dvou spolecenstvi. Shromazdeni bylo tvoreno zastupci narodnich parlamentu.rnrnV roce 1976 doslo ke zmene smluv a od roku 1979 byli poslanci voleni primou volbou obcany jednotlivych clenskych zemi. V prvnich primych volbach bylo zvoleno 518 poslancu.rnrnJednotny evropsky akt v roce 1986 oficialne zmenil nazev Shromazdeni na Evropsky parlament a pridelil mu nove pravomoci. Novy nazev byl ale fakticky pouzivan uz od roku 1962.rnrnPristoupeni novych clenu a pozdejsi sjednoceni Nemecka zvysilo pocet clenu na soucasnych 626.rnrn==Porovnani soucasneho stavu a navrzeneho stavu:==rnrnrnrnrnStat nyni od roku 2004rnrnrnBelgie 25 22rnrnrnBulharsko - 17rnrnrnCeska republika - 20rnrnrn Dansko 16 13rnrnrn Estonsko - 6rnrnrn Finsko 16 13rnrnrn Francie 87 72rnrnrn Irsko 15 12rnrnrn Italie 87 72rnrnrn Kypr - 6rnrnrn Litva - 12rnrnrn Lotyssko - 8rnrnrn Lucembursko 6 6rnrnrn Madarsko - 20rnrnrn Malta - 5rnrnrn Nemecko 99 99rnrnrn Nizozemi 31 25rnrnrn Polsko - 50rnrnrn Portugalsko 25 22rnrnrn Rakousko 21 17rnrnrn Rumunsko - 33rnrnrn Recko 25 22rnrnrn Slovensko - 13rnrnrn Slovinsko - 7rnrnrn Spanelsko 64 50rnrnrn Svedsko 22 18rnrnrn Velka Britanie 87 72rnrnrnrnrnProtoze navrzeny pocet poslancu je pro 27 clenskych zemi (tedy pro predpokladanych 12 novych clenu), zatimco prijato bude pouze 10 zemi, a celkovy pocet clenu tak bude 25, Smlouva z Nice urcila, ze v takovem pripade budou neobsazena poslanecka mista pomerne rozdelena mezi vsechny cleny Unie tak, aby celkovy pocet poslancu byl 732. Toto ustanoveni plati prechodne pro parlamentni obdobi 2004-2009. Pokud ovsem v tomto obdobi bude prijata jedna nebo vice novych clenskych zemi, tito novi clenove budou moci zvolit sve zastupce do EP a pocet poslancu tak muze docasne prekrocit maximalni pocet 732.

Nová stránka


Nelson MANDELA

Mandela nl:Nelson MandelarnrnNelson Rolihlahla MANDELA (nar. 18. cervence 1918) je byvalym prezidentem Jihoafricke republiky a jednim z jejich hlavnich bojovniku proti apartheidu. Sve detstvi stravil v kmeni Thembu, nez zacal pravnickou karieru.rnrn== Prvni leta ==rnrnRolihlala Mandela se narodil ve vesnici Qunu nedaleko Umtata v Transkei. Jeho otec Henry Mandela, nacelnik kmene Thembu, byl hlavnim poradcem Nejvyssiho nacelnika Thembulandu. Odtud take pochazi Mandeluv pozdejsi zajem o pravnickou karieru. Sve vzdelavani Mandela zacal v mistni misijni skole, kde mu jeho metodisticky ucitel dal anglicke jmeno Nelson. Po ukonceni zakladniho vzdelani zacal Mandela chodit na Wesleyanskou stredni skolu. Svuj Junior Certificate (vysvedceni) dokoncil za dva roky misto obvyklych tri.rnrnBakalarska studia zacal na Fort Hare University, kde se setkal s Oliverem TAMBO, jenz se stal jeho celozivotnim pritelem a kolegou. Na konci prvniho roku studia se zapojil do bojkotu Studentske zastupitelske rady proti univerzitni politice, za coz byl vyloucen. Odesel do Johannesburgu, kde dalkove dokoncil sva studia na University of Witwatersrand a ziskal pravnicky diplom.rnrn== Politicka cinnost ==rnrnJiz jako mlady student se Nelson Mandela zapojil do politicke opozice proti rezimu bile mensiny, ktera potlacovala politicka, socialni a ekonomicka prava jihoafricke cerne vetsiny. V roce 1942 se stal clenem Africkeho Narodniho Kongresu (ANK), kde o dva roky pozdeji spolecne s Walterem SISULU, Oliverem TAMBO a dalsimi spoluzakladal dynamictejsi Ligu mladych.rnrnPo volebnim vitezstvi Narodni strany v roce 1948 s jeji politikou apartheidu (rasove segregace), Nelson Mandela vedl v roce 1952 ANK v kampani odporu proti nespravedlivym zakonum a v roce 1955 sehral dulezitou roli pri popularizaci Charty svobody prijate Lidovym kongresem. Charta poskytla hnuti antiapartheidu zakladni program.rnrnNelson Mandela byl zpocatku presvedcen o nenasilnem odporu proti vladni politice apartheidu. V roce 1955 byl zatcen, ale po dlouhotrvajicim procesu (1956 - 1961) byl osvobozen z obvineni z vlastizrady. Koncept ozbrojeneho odboje prijal spolu se svymi kolegy pote, co byl v breznu 1960 v Sharpeville zastrelen neozbrojeny protestant a ANK a dalsi skupiny bojujici proti apartheidu byly nasledne zakazany.rnrnV roce 1961 se stal velitelem Umkhonto we Sizwe („Kopi naroda“), ozbrojeneho kridla ANK. V srpnu 1962 byl zatcen a odsouzen na pet let za nelegalni cestu do zahranici a za podnecovani ke stavce. Behem roku 1963 byly zatceni dalsi predstavitele Umkhonto we Sizwe a Mandela byl spolu s nimi postaven pred soud za spiknuti proti vlade. V cervnu 1964 byli Mandela a sedm dalsich obvinenych v tzv. Rivonijskem procesu odsouzeni na dozivoti za planovani ozbrojene akce ke svrhnuti vlady.rnrnAz do roku 1982 byl Mandela zavren ve vezeni na ostrove Robben (Robben Island), pote byl premisten do vezeni v Polsmoor. V unoru 1985 Nelson Mandela odmitl podminecne propusteni z vezeni vymenou za zreknuti se ozbrojeneho boje. Ve vezeni tak zustal az do 11. unora 1990, kdy neustavajici kampan ANK a mezinarodni tlak vedly k jeho propusteni na prikaz prezidenta Frederika Willema de KLERKA. Zakaz cinnosti ANK byl take zrusen. Nelson Mandela v roce 1988 obdrzel Sacharovovu cenu a spolu s de Klerkem sdilel Nobelovu cenu miru v roce 1993.rnrnJako prezident ANK (cervenec 1991 – prosinec 1997) a jako prvni cerny prezident Jihoafricke republiky (kveten 1994 – cerven 1999) se Mandela podilel na prechodu od vlady mensiny a rasove segregace k demokraticke vlade vetsiny. Ziskal take mezinarodni respekt za svoji obhajobu narodniho a mezinarodniho usmireni, ackoliv socialni vysledky za dobu jeho vlady nektere radikaly zklamaly. Jeho usili o narodni usmireni vyvrcholilo v kvetnu 1995 prijetim nove ustavy Jihoafricke republiky, ktera, mimo jine, zakazuje diskriminaci narodnich mensin, vcetne belochu. Mandelova vlada si ale take vyslouzila kritiku za udajnou neschopnost zastavit krizi AIDS.rnrnNelson Mandela byl trikrat zenaty. Jeho prvni manzelstvi s Evelyn Ntoko MASE skoncilo po 13 letech rozvodem v roce 1957 a jeho 38-lete manzelstvi s Winnie MADIKIZELA skoncilo odloucenim v dubnu 1992 a rozvodem v breznu 1996. O svych 80. narozeninach se ozenil s Graca MACHEL, vdovou po Samora Machelovi, byvalem prezidentovi Mozambiku a spojenci ANK, ktery zahynul pri leteckem nestesti o 15 let drive.rnrn== Soucasne aktivity ==rnrnPo ukonceni prezidentskeho obdobi v roce 1999 se Mandela stal zastupcem rady socialnich organizaci a organizaci bojujicich za lidska prava. Obdrzel mnoho zahranicnich oceneni, vcetne Radu sv. Jana od britske kralovny Alzbety a Prezidentske Medaile svobody od George W. BUSHE.rnrnV unoru 2003, kratce pred americkou invazi do Iraku, Mandela oznacil Spojene staty americke za „hrozbu svetovemu miru“ a prohlasil, ze prezident Bush chce „uvrhnout svet do holocaustu“. Tento incident nevyvolal temer zadnou odezvu tisku v USA. Mandela Bushe obvinil z „ignorovani OSN“. Mandela pokracoval s obvinenim otazkou jestli to je „protoze soucasny generalni tajemnik OSN je cernoch?“rnrn----rnrn== Dalsi informace na Internetu ==rnrnv anglictine: rn*Biografie na stance ANKrn*Tiskova zprava Nobelovy ceny

nová stránka


Tuhnutí

Tuhnuti je skupenska premena, pri ktere se kapalina meni na pevnou latku. rnrnK tuhnuti dochazi pri ochlazeni kapaliny na teplotu tuhnuti. Teplota tuhnuti je ruzna pro ruzne kapaliny. Velikost teploty tuhnuti je pro krystalicke latky stejna jako teplota tani.rnrnTeplo, ktere kapalina odevzda pri tuhnuti se nazyva skupenske teplo tuhnuti, jeji velikost je pro stejnou latku stejna jako skupenske teplo tani.rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Var

Var je skupenska premena, pri ktere se kapalina meni na plyn v celem objemu (nejenom z povrchu jako pri vyparovani).rnrnK varu dochazi pri zahrati kapaliny na teplotu varu. Teplota varu je ruzna pro ruzne kapaliny. Jeji velikost zavisi take na tlaku nad kapalinou (s vetsim tlakem stoupa teplota varu).rnrnTeplo potrebne k varu se nazyva skupenske teplo varu.rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Vypařování

Vyparovani je skupenska premena, pri ktere se kapalina meni na plyn pouze z povrchu (ne z celeho objemu jako pri varu).rnrnK vyparovani dochazi za jakekoli teploty kapaliny. Rychlost vyparovani zavisi na:rn- teplote - cim vyssi teplota, tim rychlejsi vyparovani,rn- velikosti povrchu - cim vetsi povrch, tim rychlejsi vyparovani,rn- na kapaline (na pritazlivych silach mezi casticemi kapaliny),rn- na pohybu plynu nad kapalinou.rnrnKapalina pri vyparovani odebira teplo z okoli.rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Kapalnění

Kapalneni neboli kondenzace je skupenska premena, pri ktere se plyn meni na kapalinu.rnrnKe kapalneni muze dojit pri ochlazeni plynu, jsou-li castice plynu dostatecne blizko sebe.rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Sublimace

Sublimace je skupenska premena, pri ktere se pevna latka meni na plyn. Je to opak desublimace.rnrnLatky, ktere sublimuji: led, naftalin, ...rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Desublimace

Desublimace je skupenska premena, pri ktere se plyn meni na pevnou latku. Je to opak sublimace.rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Skupenské teplo tání

Skupenske teplo tani je teplo, ktere prijme pevna latka behem tani.rnrnZnacka: LtrnrnZakladni jednotka: joule, zkratka JrnrnDalsi jednotky: kilojoule kJ, megajoule MJrnrnVypocet: Lt = m . lt , kde m je hmotnost, lt je merne skupenske teplo tanirnrnzpet - Termika - Tani - Skupenske teplo tuhnuti

zbrusu nová stránka


Skupenské teplo tuhnutí

Skupenske teplo tuhnuti je teplo, ktere odevzda kapalina behem tuhnuti. Jeho velikost je pro stejnou latku stejna jako skupenske teplo tani.rnrnzpet - Termika - Tuhnuti

zbrusu nová stránka


Skupenské teplo varu

Skupenske teplo varu je teplo, ktere prijme kapalina behem varu.rnrnZnacka: LvrnrnZakladni jednotka: joule, zkratka JrnrnDalsi jednotky: kilojoule kJ, megajoule MJrnrnVypocet: Lv = m . lv , kde m je hmotnost, lv je merne skupenske teplo varurnrnzpet - Termika - Var

zbrusu nová stránka


Teplota tuhnutí

Teplota tuhnuti je teplota, pri niz se kapalina meni na pevnou latku. U krystalicke latky je jeji velikost stejna jako teplota tani.rnrnzpet - Termika - Tuhnuti

zbrusu nová stránka


Teplota varu

Teplota varu je teplota, pri niz kapalina vre.rnrnZnacka: tvrnrnPrehled teplot varu: (za normalniho tlaku)rnvoda 100 °Crnetanol 78,3 °Crnvodik -253 °Crnvzduch -193 °Crnrtut 357 °Crnzelezo 2 750 °Crnhlinik 2 470 °Crnrnzpet - Termika - Var

zbrusu nová stránka


Měrné skupenské teplo tání

Merne skupenske teplo tani je teplo, ktere prijme 1 kilogram pevne latky, jestlize se za teploty tani cely premeni na kapalinu teze teploty.rnrnZnacka: ltrnrnZakladni jednotka: joule na kilogram, zkratka J/kgrnrnDalsi jednotky: kilojoule na kilogram, 1 kJ/kg = 1 000 J/kgrnrnPrehled:rnled 334 000 J/kgrnzelezo 289 000 J/kgrnhlinik 399 000 J/kgrnzlato 64 000 J/kgrnrtut 11 800 J/kgrnetanol 108 000 J/kgrnrnzpet - Termika - Skupenske teplo tani

přidání odkazu [[Termika]]


Měrné skupenské teplo varu

Merne skupenske teplo varu je teplo, ktere prijme 1 kilogram kapaliny, jestlize se za teploty varu cely premeni na plyn teze teploty.rnrnZnacka: lvrnrnZakladni jednotka: joule na kilogram, zkratka J/kgrnrnDalsi jednotky: kilojoule na kilogram, 1 kJ/kg = 1 000 J/kgrnrnPrehled:rnvoda 2 257 000 J/kgrnetanol 879 000 J/kgrnrtut 301 000 J/kgrnvodik 454 000 J/kgrnhlinik 10 500 000 J/kgrnzelezo 6 340 000 J/kgrnrnzpet - Termika - Skupenske teplo varu

zbrusu nová stránka


Flambování

Flambovani je tepelna uprava pokrmu, pri ktere se cast pokrmu zapali (alkohol), cimz se dosahne zvlastni chuti.rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Zavařování

Zavarovani je zpusob tepelne upravy pokrmu, pri ktere se pokrm vari ve sklenici s vickem a nasledne se necha zchladnout. Varenim se z nadoby vytlaci vzduch, ochlazenim se snizi tlak pary v nadobe a vicko se okolnim atmosferickym tlakem pritlaci ke sklenici. Zavareny pokrm se tak muze dele uchovat bez zkazeni.rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Papinův hrnec

Papinuv hrnec neboli tlakovy hrnec je tlustostenny hrnec, slouzici k vareni za vyssiho tlaku, nez je bezny atmosfericky tlak. Vyssim tlakem se dosahne vyssi teploty vareni, a tim i rychlejsiho uvareni pokrmu.rnrnDulezitou soucasti hrnce je otvor uzavreny tezkou, ale pohyblivou, zatkou, jehoz ukolem je propoustet prebytecnou paru a nedopustit nebezpecne zvyseni tlaku, ktere by vedlo k roztrzeni hrnce a vybuchu.rnrnK vetsi ochrane ma Papinuv hrnec tepelnou pojistku, ktera se pri nebezpecnem zvyseni teploty roztavi a uvolni paru z hrnce.rnrnzpet - Termika - Vareni v Papinove hrnci

zbrusu nová stránka


Lednička

Lednicka (tez mraznicka, mrazak) je chladici stroj, ktery slouzi v kuchyni k uchovani potravin pri nizke teplote (v lednicce asi 5 °C, v mrazicim boxu -20 °C).rnrnZakladem je okruh s chladici kapalinou (kapalina s nizkou teplotou varu) a kompresor. Kompresor vtlacuje plyn vznikly z kapaliny do vymeniku, ktery je tvoren tlustostenou kovovou trubici s malym vnitrnim prurezem (cerna mrizka na zadni strane lednicky). Ve vymeniku se plyn meni na kapalinu, ktera je navic stlacenim zahrata na teplotu vyssi nez okoli lednicky, a tak prebytecne teplo odevzdava kapalina okoli. Pak se kapalina dostava do vyparniku, ktery ma ve svych stenach trubici s vetsim prurezem nez byl ve vymeniku. V tomto prostoru se pro kapalinu prudce snizi tlak, tim i teplota varu, a kapalina se zacne vyparovat, k tomu potrebne teplo odebira z vnitrku lednicky. Pak je plyn privaden zpet ke kompresoru a cyklus se opakuje.rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Termoska

Termoska (tez termolahev) je specialne vyrobena lahev, ktera slouzi k uchovani tepleho, prip. studeneho napoje (pokrmu).rnrnZakladem je vnitrni nadoba s lesklymi dvojitymi stenami, z mezery mezi stenami je vycerpan vzduch. Pres toto vakuum nemuze teplo unikat vedenim, tepelne zareni se odrazi zpet do nadoby od lesklych sten, z nadoby uzavrene zatkou nemuze teplo uniknout ani proudenim.rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Fritování

Fritovani je teplna uprava pokrmu podobna smazeni. Na rozdil od smazeni je pokrm pri fritovani cely ponoren do horkeho oleje, jeho priprava je proto rychlejsi a rovnomernejsi. Rovnez teplotu oleje lze regulovat, a tak nemusi dochazet k nezdravemu prepaleni oleje.rnrnzpet - Termika

zbrusu nová stránka


Kinematika

Kinematika je cast mechaniky, ktera se zabyva popisem pohybu, ale nezabyva se silou.rnrnPomocne pojmy:rnrnHmotny bod - Poloha telesa - Souradna soustava - Kartezska soustava souradnic - Polarni soustava souradnicrnrnZakladni pojmy:rnrnPohyb - Trajektorie - Primocary pohyb - Krivocary pohyb - Draha - Rychlost - Rovnomerny pohyb - Nerovnomerny pohyb - Zrychleni - Skladani pohybu - Princip nezavislosti pohybu - Skladani rychlosti - Relativita pohybu - Vztazna soustava - Galileiho princip relativity - Einsteinuv princip relativityrnrnPopis jednotlivych druhu pohybu:rnrnRovnomerny primocary pohyb - Rovnomerne zrychleny primocary pohyb - Nerovnomerny primocary pohyb - Rovnomerny pohyb po kruznici - Rovnomerne zrychleny pohyb po kruznici - Nerovnomerny pohyb po kruznicirnrnVeliciny:rnrnDraha - Rychlost - Zrychleni - Uhlova draha - Uhlova rychlost - Uhlove zrychleni - Dostredive zrychleni - Perioda - Frekvence (Kmitocet)rnrnzpet - Mechanika

nová stránka


Dynamika

Dynamika je cast mechaniky, ktera se zabyva silou jako pricinou pohybu.rnrnZakladni pojmy:rnrnSila - Skladani sil - Rovnovaha sil - Rozklad sil - Setrvacnost - Hybnost - Impuls sily - Dostrediva sila - Setrvacna sila - Odstrediva sila - Inercialni vztazna soustava - Neinercialni vztazna soustava - Coriolisova sila - Tlakova sila - TlakrnrnPohybove zakony:rnrnNewtonovy pohybove zakony - 1. Newtonuv pohybovy zakon (Zakon setrvacnosti) - 2. Newtonuv pohybovy zakon (Zakon sily) - 3. Newtonuv pohybovy zakon (Zakon akce a reakce) - Zakon zachovani hybnostirnrnSily pusobici u jednotlivych druhu pohybu:rnrnRovnomerny primocary pohyb - Rovnomerne zrychleny primocary pohyb - Nerovnomerny primocary pohyb - Rovnomerny pohyb po kruznici - Rovnomerne zrychleny pohyb po kruznici - Nerovnomerny pohyb po kruznicirnrnVeliciny:rnrnHybnost - Dostrediva sila - Odstrediva sila - Setrvacna sila - Coriolisova silarnrnzpet - Mechanika

nová stránka


Mechanická energie

Mechanicka energie je schopnost telesa konat mechanickou praci. Velikost mechanicke energie vyjadruje miru teto schopnosti.rnrnZnacka: E (z angl. energy)rnrnZakladni jednotka: joule, zkratka JrnrnDalsi jednotky: kilojoule kJ, megajoule MJ, gigajoule GJrnrnDruhy mechanicke energie:rnrnPohybova energie (Kineticka energie) - Polohova energie (Potencialni energie) - Polohova energie gravitacni - Polohova energie pruznostirnrnPri mechanickych dejich plati Zakon zachovani mechanicke energie, ktery je specialnim pripadem Zakona zachovani energie, kterym je zakladnim fyzikalnim zakonem pro vsechny fyzikalni deje.rnrnzpet - Mechanika

nová stránka


Mechanika tuhého tělesa

Mechanika tuheho telesa je cast mechaniky, ktera se zabyva pohybem pevneho (tuheho) telesa a silami na ne pusobicimi.rnrnZakladni pojmy:rnrnTuhe teleso - Posuvny pohyb (Translace) - Otacivy pohyb (Rotace) - Osa otaceni - Moment sily - Moment setrvacnosti - Skladani sil - Dvojice sil - Teziste - Teznice - Rovnovazna poloha - Stala rovnovazna poloha - Vratka rovnovazna poloha - Volna rovnovazna poloha - StabilitarnrnVeliciny:rnrnMoment sily - Dvojice silrnrnzpet - Mechanika

nová stránka


Mechanika kapalin a plynů

Mechanika kapalin a plynu (tez Mechanika tekutin) je cast mechaniky, ktera se zabyva mechanickymi vlastnostmi kapalin a plynu, tj. silami v kapalinach a plynech a pohybem kapalin a plynu (proudenim).rnrnK presnejsimu rotrideni jevu patricich do mechaniky kapalin a plynu lze tento obor rozdelit na hydrostatiku, aerostatiku, hydrodynamiku a aerodynamiku.rnrnPomocne pojmy:rnrnIdealni kapalina - Idealni plyn - Skutecna kapalina (Realna kapalina) - Skutecny plyn (Realny plyn)rnrnHydrostatikarnrnHydrostaticka tlakova sila - Hydrostaticky tlak - Spojene nadoby - Hydrostaticky paradox - Vztlakova sila - Archimeduv zakon - Plovani teles - Pascaluv zakonrnrnAerostatikarnrnAtmosfericky tlak - Podtlak - Pretlak - Manometr - Barometr - Aneroid - Barograf - Normalni atmosfericky tlakrnrnHydrodynamikarnrnProudeni - Laminarni proudeni - Turbulentni proudeni - Objemovy prutok - Tlakova potencialni energie - Bernoulliho rovnice - Hydrodynamicky paradoxrnrnAerodynamikarnrnOdpor prostredi - Odporova sila - Aerodynamicky tvar - Aerodynamicka vztlakova silarnrnVeliciny:rnrnHydrostaticka tlakova sila - Hydrostaticky tlak - Vztlakova sila - Objemovy prutok - Odporova silarnrnzpet - Mechanika

nová stránka


Mechanický stroj

Mechanicky stroj je stroj zalozeny na pohybu celeho stroje nebo casti stroje a na prenosu sil mezi castmi stroje.rnrnMezi mechanicke stroje se radi predevsim jednoduche stroje, hydraulicka a pneumaticka zarizeni. rnrnzpet - Mechanika

nová stránka


Jednoduchý stroj

Jednoduchy stroj je jeden z druhu mechanickych stroju, patrici do teto skupiny:rnrnPaka - Kladka (Pevna kladka - Volna kladka - Kladkostroj) - Naklonena rovina - Kolo na hrideli - Klin - SroubrnrnSpolecnym rysem techto stroju je jednoduchost konstrukce a jednoduchost principu. Casti ostatnich mechanickych stroju ("nejednoduchych") se skladaji z jednotlivych jednoduchych stroju.rnrnJednoduche stroje usnadnuji lidem praci, vetsinou tim, ze umozni pusobit mensi silou, nez by bylo bez jednoducheho stroje nutne. Tato vyhoda je ale vyvazena nutnosti pusobit po delsi draze, takze vysledne mnozstvi mechanicke prace vykonane s jednoduchym strojem je stejne (ve skutecnosti dokonce vyssi) nez prace bez jednoducheho stroje.rnrnzpet - Mechanika - Mechanicky stroj

nová stránka


Gravitace

Gravitace je pritazlivost mezi telesy, jako jedna ze zakladnich vlastnosti hmotnych teles (teles s hmotnosti).rnrnPojmy souvisejici s gravitaci:rnrnGravitacni sila - Gravitacni pole - Newtonuv gravitacni zakon - Gravitacni zrychleni - Tiha - Tihova sila - Tihove zrychleni - Homogenni gravitacni pole - Centralni gravitacni pole - Volny pad - Vrh svisly - Vrh vodorovny - Vrh sikmy - Elevacni uhel - Pohyb telesa kolem Zeme - 1. kosmicka rychlost (kruhova rychlost) - 2. kosmicka rychlost (unikova rychlost) - Pohyb telesa kolem Slunce - Keplerovy zakonyrnrnzpet - Mechanika

nová stránka


Tření

Treni je jev, ktery vznika pri pohybu telesa po telese. Vetsinou se trenim mysli treni mezi pevnymi telesy, treni s kapalnymi nebo plynnymi telesy se oznacuje jako odpor prostredi.rnrnPri kazdem treni existuje treci sila, ktera pusobi vzdy proti pohybu (prip. proti zmene klidoveho stavu u klidoveho treni).rnrnDruhy treni:rnrnSmykove treni - Klidove treni - Valivy odpor (Valive treni) rnrnSoucinitele treni:rnrnSoucinitel smykoveho treni - Soucinitel klidoveho treni - Rameno valiveho odporu (Soucinitel valiveho treni)rnrnzpet - Mechanika

nová stránka


Mechanika tekutin

Mechanika tekutin - viz Mechanika kapalin a plynurnrnzpet - Mechanika

nová stránka


Německo

en:Germany pl:Niemcy sv:Tyskland es:Alemania fr:AllemagnernrnZemepis > Evropa > Nemeckorn----rnrnrnrnSoubor:d-flago.gifrnrnrnrnSRN (Nemecko) je zeme lezici ve stredni Evrope.rnHlavni mesto se jmenuje Berlin.rnrn Kod statu: D. rn Plocha: 357.020 km2. rn Politicky system: demokraticka republika. rn Hlava statu: prezident Johannes Rau (2003), Bundeskanzler Gerhard Schroder.rn Historicke hlavy staturn Hlavni mesto: Berlin (3.595.000). rn Velka mesta: Hamburg (1 700 000), Mnichov (1 300 000), Koln (1 000 000). rn Obyvatelstvo: 82,2 milionu, z toho 85% Nemcu. rn Statni jazyk:. rn Menova jednotka: Euro (=100 Cent); rn Historie: rn Kulturni dedictvi: rn Turisticka mista: Berlin, Mnichov, Hamburgrn Nemecka kultura:rn Nemecka veda:rn Nemecky sport:rnrn

správná čísla


Klasická mechanika

Klasicka mechanika je mechanika, zabyvajici se mechanickymi jevy makroskopickych teles, ktera se pohybuji rychlosti zanedbatelnou vzhledem k rychlosti svetla. rnrnS takovymi jevy se clovek bezne kolem sebe setkava, proto byla vetsina mechanickych jevu zkoumana jiz ve staroveku (Archimedes, Heron), od stredoveku pak byly poznatky upresnovany a dale rozsirovany (Galilei, Pascal) a vyvrcholenim bylo dilo Newtona, ktery postuloval zakony klasicke mechaniky, pretrvavajici az do konce 19. stoleti. Kolem roku 1900 doslo k nahromadeni jevu (konecna rychlost svetla), ktere odporovaly uceni klasicke mechaniky. V te dobe prisel Einstein s resenim, ktere odstranovalo vznikle rozpory a ktere dalo vzniknout kvantove mechanice. Pro telesa pohybujici se rychlosti nezanedbatelnou vzhledem k rychlosti svetla nebo pro castice zakony klasicke mechaniky neplati.rnrnzpet - Mechanika

vytvoření odkazu [[Kvantová mechanika]]


Makroskopické těleso

Makroskopicke teleso je teleso slozeno z velkeho poctu castic (atomu, molekul). Jeho rozmery jsou vzhledem k rozmerum "mikroskopickych" castic velke, muze byt i okem viditelne. rnrnExtremne makroskopicka telesa dosahuji rozmeru presahujici bezne lidske rozmery (Zeme, Slunce a jina vesmirna telesa).rnrnzpet - Mechanika - Klasicka mechanika

nová stránka