Nejdůležitější esperantské organizace

EsperantornrnUNIVERSALA ESPERANTO-ASOCIO. Nejvyssi organizaci esperant-skeho hnuti je Svetovy esperantsky svaz (Universala Esperanto--Asocio) se sidlem v Rotterdamu. Byl zalozen v roce 1908 Hektorem Hodlerem. Toto ustredi ridi celosvetove hnuti, porada svetove sjezdy esperanta, odborne konference, patri mezi organizace Uneska a sice do kategorie B, kde jsou nejvyznamnejsi svetove organizace. Ma individuelni cleny ve sto zemich, je v nem organizovano nekolik desitek zemskych esperantskych svazu a dalsi desitky mezinarod-nich organizaci. Cilem UEA je: a) sirit uzivani mezinarodniho jazyka esperanta; b) vyvijet cinnost pro rozreseni jazykoveho problemu v mezinarod-nich vstazich a usnadnovat mezinarodni komunikovani; c) usnadnovat duchovni a materialni vztahy mezi lidmi, bez ohledu na narodnost, rasu, pohlavi, nabozenstvi, politiku nebo jazyk; d) posilovat mezi svymi cleny pevny cit solidarity a rozvijet u nich porozumeni a uctu pro jine narody. Jedinecnou je delegatska sit, na 4 000 delegatu ve vice nez 3 000 mistech zastupuje svaz a jsou bezplatne ochotni k sluzbam clenu. Delegatstvi je cestny urad. UEA vydava revui Esperanto, ktera je oficialnim organem UEA, kazdorocne vydava rocenku (Jarlibro) o 400 az 500 stranach. V rocence je listina delegatu, zpravy o cinnosti, zpravy o ruznych esperantskych svazech, seznam casopisu aj. Mladeznicka sekce, TEJO, vydava revui Kontakto. UEA vydava serie UN kaj NI, v kterych informuje o svych jednanich se Spojenymi narody, a Esperanto-Dokumentoj, a cas od casu take knihy. Krome mno-hostranne delegatske cinnosti patri ke kulturni cinnosti UEA poradani Mezinarodnich sjezdovych universit za ucelem zpopularizovani vedeckych poznatku pomoci esperanta a podnitit vedeckou literaturu v mezinarodnim jazyce; dale jsou to Belartaj Konkursoj, aby byla podnicena puvodni i prekladatelska cinnost, dale sem patri Mezinarodni novinova sluzba, Magnetofonova sluzba, knizni, zastou-peni u Uneska a u Spojenych narodu. Esperanto-Dokumentoj je ustredi pro badani a dokumentaci. Zabyva se vedeckym badanim, dokumentaci a informovanim Uneska, Spojenych narodu a jinych or-ganizaci. UEA ma odbocky v Antverpach, New Yorku, Budapesti a pripravuje dalsi v Tokiu. Nynejsim predsedou je Belgican G. Maer-tens.rnrnAKADEMIO DE ESPERANTO. Pri prilezitosti 1. svetoveho sjezdu espe-ranta v Boulogne sur Mer (v r. 1905), byl zalozen jazykovy vybor (Lingva Komitato), nezavisla jazykova instituce, aby chranil jednotnost jazyka, kontroloval jej a vyvijel. Jazykovy vybor mohl mit i vice nez 100 clenu, ale prakticky nemohl pracovat. Proto v roce 1908 byla zalozena Akademie esperanta (Akademio de Esperanto), ktera muze mit nanejvys 50 clenu. Ukoly Akademie jsou: zkoumat jazykove otazky, vypracovavat slovniky, technicke vyrazy, revidovat a posuzovat vysla dila z jazykoveho hlediska, branit esperanto ap. Akademie dava na vedomost sva rozhodnuti pomoci obezniku (Oficialaj Informoj de Akademio de Esperanto) nebo v oficialnim vest-niku (Oficiala Bulteno). Nynejsim predsedou je Anglican William Auld.rnrnrnInternacia Scienca Asocio Esperantista. Mezinarodni vedecky svaz esperantsky (ISAE). Ma sekce: astronomickou, ekologickou, filologickou, geologickou, chemickou, kompu-terskou a matematickou. Oficialnim organem je SCIENCA REVUO. rn rnTutmonda Esperantista Junulara Organizo (TEJO), Celosvetova espe-ranstka mladeznicka organizace. Jejim organem je revue Kontakto a "TEJO-pago" v revui Esperanto. Cilem je budovat solidaritu a pratelstvi mezi mladezi ruznych statu.rn rnInternacia Fervojista Esperanto-Federacio (IFEF) Mezinarodni zeleznicarska esperantska federace. Jejim cilem je sirit uzivani esperanta mezi zeleznicari, u zeleznicarskych organizaci a instituci. Po-rada kazdorocni mezinarodni sjezdy, vydava odborne slovniky. Organem federace je: Internacia Fervojisto.rn rnUniversala Medicina Esperanto-Asocio (UMEA), Svetovy lekarsky esperantsky svaz. Cil: sirit a uzivat esperanto v lekarskych kruzich. Organem je Medicina Internacia Revuo a u nas v Ceskoslovensku vychazi casopis Sano. rn rnMondpaca Esperanto-Movado (MEM), Svetove mirove esperantske hnuti. Vysoce uznavana organizace. Pracuje pro mir a odzbrojeni. Jejim organem je revue Paco (Mir).rnrnInternacia Katolika Unuigo Esperantista (IKUE), Mezinarodni katolicky svaz esperantistu, uziva esperanto v liturgii a misijni cinnosti; spolupracuje s ruznymi cirkevnimi organizacemi, institucemi a du-chovnimi, aby je podnitil k uzivani esperanta. Casopis: Espero Kato-lika. Spolupracuje a porada spolecne sjezdy se svazem Kristana Esperantista ligo (KELI), Krestanskou ligou esperantistu. Cilem je vytvorit ucinne vztahy mezi krestany v ruznych zemich. Instruista Internacia Ligo de Esperantistaj Instruistoj (Ucitelsky me-zinarodni svaz esperantskych ucitelu vydava casopis Internacia Pedagogia Revuo a byl prijat do Uneska v kategorii C.rnrnSennacieca Asocio Tutmonda (SAT) byl zalozen v roce 1921 v Praze pri prilezitosti 13. svetoveho esperantskeho sjezdu. Zakladatelem byl E. Lanti. Vydava casopisy: Sennaciulo a Sennacieca Revuo. Cilem tohoto svazu je prakticky uzivat esperanto pro tridni cile svetoveho delnictva; usnadnit styky mezi svymi cleny, vyucovat a vzdelavat sve clenstvo. SAT je vyznamne nakladatelstvi a vysla v nem dila: Kandido od Voltaira, Komunista Manifesto od K. Marxe a B. Engelse, Fausto od Goetha v prekladu N. Barthelmesse, Stato kaj Revolucio od Lenina, a vydal v nekolika vydanich velky slovnik Plena Vortaro de Esperanto a v posledni dobe dilo PleneaIlustrita Vortaro de Esperanto (1400 stran). Mezi cestnymi predsedy byl: H. Barbusse, Romain Rolland, A. Einstein, Lunacarskij aj. SAT ma rovnez sit dele-gatu, vydava vlastni rocenku a porada kazdorocne svuj svetovy sjezd. Dalsi mezinarodni esperantske svazy: automobilovy, nevidomych esperantistu, filatelistu, filologie, matematiku, hudebniku, ornitologu, radioamnteru, skautu, sachistu, turistu, vegetarianu, postovnich a telegrafnich zamestnancu aj. Vetsina svazu vydava svuj vlastni casopis.rn rnEsperantske casopisy


Esperantské hnutí v Česku

EsperantornrnPrvni esperantsky klub byl zalozen v roce 1901 v Brne. Mezi zakladateli byl delnicky poslanec Josef Hybes a redaktor Delnickych listu K. Pelant. V Praze byl prvni klub zalozen v roce 1902, spoluzakladatelem byl S. K. Neumann. V roce 1902 byly v Praze dva svazy: Bohema Unio Esperantista prijimal pouze kluby a spolky, a Bohema Asocio Esperantista byl svaz pro jednotlivce. Oba svazy mely svuj casopis. rnrnPo prvni svetove valce se oba konkurencni svazy spojily a byl zalozen svaz Cehoslovaka Asocio Esperantista. V roce 1936 zmenil tento svaz sve jmeno na Esperanto-Asocio en CSR. Casopisy, ktere tehdy vychazely, byly: LA PROGRESO, vynikajici revue, pozdeji vychazel casopis Ligilo. V roce 1940 byl svaz likvidovan gestapem a po valce v roce 1945 opet obnoven. Oficialnim organem byl casopis Esperantista a na Slovensku Esperantisto Slovaka. rnrnPravidelne letni koleje byly poradany po radu roku v Doksech a seminare v Karlovych Varech, Roznove, Heborticich, v Dudincich, Svitu, Opatce u Kosic a Popradu. Pred druhou svetovou valkou, v letech 1931-1938, byly vedeny z Brna tri rozhlasove kursy esperanta. Z Brna byly krome prednasek vysilany take umelecky hodnotne porady cinoherni, operni, operetni, kabarety aj., ve kterych ucinkovali Karel Hoger, F. Kozik, Zd. Svabikova, Leraus aj., za nezapomenutelneho tehdejsiho reditele rozhlasu ing. Ant. Slavika. Po valce vysilala esperantem Praha trikrat denne, a take Ostrava a Bratislava.rnrnSlibny rozvoj byl prerusen v roce 1952, esperantske casopisy prestaly vychazet, esperantske kluby mohly byt pouze u osvetovych besed nebo pri Parcich kultury a oddechu a jejich cinnost ridil Celostatni poradni esperantsky vybor, pozdeji Ceskoslovensky esperantsky vybor u Osvetoveho ustavu v Praze. Do roku 1950 bylo usporadano osm Celostatnich ceskoslovenskych esperantskych sjezdu, z toho tri v Brne.rnrnV breznu 1969 byl v Brne usporadan konstitucni sjezd a byl zalozen Cesky esperantsky svaz (Cehia Esperanto-Asocio) a o nekolik mesicu pozdeji Svaz slovenskych esperantistu SSR. Organem CES je Starto s literarni rocenkou Panoramo; dale svaz vydaval casopis Medicinistaj Informoj, nyni Sano. Prvnim predsedou CES byl Josef Vitek.rnrnVysokou umeleckou urovni jsou znamy Kulturni esperantske festivaly v Opave, celkem uz pet, za vedeni ing. V. Kocvary. Evropskou povest maji Letni esperantske tabory v Lancove, kde se ve trech etapach vystrida az 400 ucastniku, cele skupiny i jednotlivci ze socialistickych statu i z jinych zemi, v roce 1982 jiz po 30., za vedeni zakladatele P. Sittauera, zakladatele J. Habese aj. Rada klubu je v plne cinnosti a je znama velkymi umeleckymi porady k ruznym kulturnim vyrocim. Velmi vyznamne jsou seminare o uziti esperanta ve vede a technice.

drobné redakční úpravy


Struktura esperanta

EsperantornrnrnUPLNA GRAMATIKA ESPERANTArn(puvodni text autora esperanta L.L. Zamenhofa upraveny pro ceske uzivatele) rnrnA. AbecedarnVetsinu pismen piseme a hlasky vyslovujeme v esperantu stejne jako v cestine. Odlisna jsou: rnc - vyslovuje se jako c ve slove cokolada – cokolado rng - vyslovuje se jako dz ve slove bandzo – bango rnh - vyslovuje se jako ch ve slove echo – eho rnj - vyslovuje se jako ceske z ve slove zurnal – jurnalo rns - vyslovuje se jako ceske s ve slove sal – salo rnu - se vyskytuje pouze jako dvojhlaska au, eu a vyslovuje se jako ve slovech automobil - automobilo, leukocit - leukocito. rnSlabiky di, ti, ni se vyslovuji dy, ty, ny jako ve slovech diktator – diktatoro, tinktura – tinkturo, nikotin – nikotino. rnrnB. Pravidlarnrn1. Clen urcity je la a je stejny pro vsechny rody a pady v cisle jednotnem i mnoznem. rnrn2. Podstatne jmeno ma vzdy koncovku -o, mnozne cislo -j. Esperanto ma pouze dva pady: prvni (nominativ – nominativo) a ctvrty (akuzativ – akuzativo). Ctvrty pad tvorime pripojenim koncovky –n: la patro – la patron, la patroj – la patrojn). Ostatni pady vyjadrujeme pomoci predlozek napr.: s otcem – kun la patro, k otci – al la patro, od otce – de la patro. rnrn3. Pridavne jmeno ma vzdy koncovku –a a sklonuje se jako podstatne jmeno. Druhy stupen se tvori pomoci prislovce pli – vice, treti pomoci prislovce plej – nejvice, slovo nez prekladame ol, napr. pli blanka ol nego – belejsi nez snih; la plej blanka – nejbelejsi. rnrn4. Zakladni cislovky jsou nesklonne: 1 - unu, 2 - du, 3 - tri, 4 - kvar, 5 - kvin, 6 - ses, 7 - sep, 8 - ok, 9 - nau, 10 - dek, 100 - cent, 1000 - mil. Cisla tvorime prostym razenim cislovek: 5432 kvinmil kvarcent tridek du. Radove cislovky maji koncovku pridavneho jmena: kvara - ctvrty. Nasobne se tvori priponou -obl-: kvarobla - ctyrnasobny, kvaroble - ctyrnasobne. Zlomky maji priponu -on-: kvarono - ctvrtina, hromadne cislovky -op-: kvarope - ctyri a ctyri, podilne po: po kvar - po ctyrech. Cislovky mohou byt tez podstatnymi jmeny a prislovci: kvaro - ctyrka, kvare - za ctvrte. rnrn5. Osobni zajmena jsou: mi - ja, vi - ty, vy, Vy, li - on, si - ona, gi - ono, si - se, ni - my, ili - oni, ony, ona; neurcite zajmeno oni (cti »ony«): oni parolas - rika se, mluvi se. Privlastnovaci zajmena se tvori koncovkou pridavneho jmena -a.. Zajmena se sklonuji stejne jako podstatna jmena: mia - muj, min - me, mne. rnrn6. Sloveso se nemeni ani v osobe ani v cisle: mi faras - delam, la patro faras - otec dela, ili faras - oni / ony / ona delaji. Pritomny cas ma koncovku -as, minuly -is, budouci -os, podminovaci zpusob -us, rozkazovaci zpusob -u, neurcity zpusob -i. rnrnPricesti a prechodniky maji v esperantu vetsi rozlisovaci schopnost: rnpritomne cinne konci na -ant: faranta - delajici rnminule cinne konci na -int:farinta - delavsi rnbudouci cinne konci na -ont: faronta - majici / hodlajici delat rnpritomne trpne konci na -at: farata - delany rnminule trpne konci na -it: farita - udelany rnbudouci trpne konci na -ot: farota - majici byt udelan rnPrechodniky konci na -e: farante, farinte, atd. - delaje rnVsechny tvary trpneho rodu se tvori pomoci prislusneho tvaru pomocneho slovesa esti - byt a trpneho pricesti dotycneho slovesa, pri cemz se pouziva predlozky de: si estas amata de ciuj - je milovana vsemi. rnrn7. Prislovce ma koncovku -e, stupnuje se jako pridavne jmeno: mia frato kantas pli bone ol mi - muj bratr zpiva lepe nez ja. rnrn8. Vsechny predlozky se poji s prvnim padem, predlozka en take s akuzativem. rnrn9. Kazde slovo se cte tak, jak je psano. rnrn10. Prizvucna slabika je vzdy druha od konce. rnrn11. Slozena slova se tvori prostym spojenim slov(nich kmenu): skrib-masino - psaci stroj, masin-skribo - strojove pismo, pismo psane strojem. rnrn12. Zapor se tvori ve vete pouze jednim zapornym slovem (zaporkou): Nikdo to nevidel - Neniu tion vidis. ( nespravne: ... ne vidis). Nikdo z nas nikdy nic takoveho nevidel - Neniu el ni iam ion tian vidis. (Nespravne: Neniu el ni neniam nenion tian ne vidis). rnrn13. Na otazku "kam" odpovidame ctvrtym padem: domu - hejmen, do Prahy - Pragon. rnrn14. Kazda predlozka ma urcity a staly vyznam; v nerozhodnem pripade se nekdy pouziva neurcita predlozka "je": sopiro je la patrujo - touha po vlasti. rnrn15. Takzvana cizi slova se prejimaji obvykle beze zmeny, pisi se vsak foneticky. rnrn16. Koncovky podstatneho jmena a clenu se mohou nahradit odsuvnikem: de l mond .rnrnEsperanske predpony a pripony


Esperanské předpony a přípony

EsperantornrnPrehled koncovek, predpon a priponrnrnMluvnicke koncovky rn-o podstatne jmeno: fabriko tovarna rn-a pridavne jmeno: fabrika tovarni rn-j mnozne cislo: fabrikoj tovarny rn-a akuzativ (4.pad): fabrikon tovarnu rn-e prislovce: fabrike tovarne rn-i infinitiv: fabriki vyrabet, vyrobit rn-as pritomny cas: mi fabrikas vyrabim rn-is minuly cas: mi fabrikis vyrobil jsem, vyrabel jsem rn-os budouci cas: mi fabrikos budu vyrabet, vyrobim rn-us podminovaci zpusob: mi fabrikus vyrobil bych, vyrabel bych rn-u rozkazovaci zpusob: fabriku vyrob(te) rnrnSlovesna pricestirn-ant- cinne pritomne: fabrikanta vyrabejicirn-int- cinne minule: fabrikinta vyrobivsirn-ont- cinne budouci: fabrikonta hodlajici vyrabet rn-at- trpne pritomne: fabrikata vyrabenyrn-it- trpne minule: fabrikita vyrobenyrn-ot- trpne budouci: fabrikota majici byt vyroben rnrnrnCislovkove priponyrn-on- zlomek: duono polovina, duona polovicni, duonigi rozpulit rn-obl- nasobek: trioble trikrat (mnozstvi), triobligi ztrojnasobit rn-foj- casovy udaj: trifoje trikrat, triafoje po treti rn-op- hromadne: kvaropo ctverice, pokvarope po ctvericich rnrnSlovotvorne predponyrnal- k, ke: aldono pridavek, alveturi prijet rnambau- obou-: ambaumane obourucne, ambauflanke po obou stranach rnantau- pred: antauurbo predmesti, antauvidi predvidat rnanti- proti: antifasisto antifasista rnapud- vedle: apuddoma stojici u domu rnarki- arci-: arkiepiskopo arcibiskup, arkikanajlo arcilotr rnbo- spriznenost snatkem: bopatro tchan, bofilo zet rnce- u, pri: ceesti zucastnit se, cemane po ruce rncef- hlavni: cefverko veledilo, cefepiskopo arcibiskup rnci- tento: cijare letos, ciflanke na teto strane rncirkau- okolo: cirkaupreni obejmout, cirkauvojo objizdka rnciu- kazdo-: ciutage kazdodenne, ciuvespere kazdy vecer rnde- od: defali odpadnout, desalti seskocit rndis- rozptyleni: dissiri roztrhat, disvojo rozcesti rndu- dvoj-: dulita dvouluzkovy, duparta dvojdilny rndum- behem: dumpaca mirovy, za miru, dumviva dozivotni rnduon- polo-: duontempo polocas, duonpatro nevlastni otec, duonfermita pordo pootevrene dvere rnegal- rovno-: egalbranca rovnoramenny, egalpezo rovnovaha rnek- zacatek nebo kratkodobost: ekbrili vysvitnout (slunce), zazarit (blesk) rneks- byvaly: eksministro byvaly ministr, exministr rnekster- mimo, vne: eksterurba mimomestsky rnel- z, ven: eliri vyjit, ellerni naucit se rnen- do, dovnitr: eniri vejit, enkonduko uvod rnet- malo-: eturbo malomesto, etburgo malomestak rnfi- osklivost, opovrzeni: fiodoro zapach, fihomo darebak rnfin- dokonceni: finlerni doucit se, finskribi dopsat rnfor- odstraneni : forporti odnest, forsendi odeslat rnge- oboje pohlavi: gefratoj sourozenci, gehundoj pes a fena rngrand- velko-: grandurbo velkomesto, grandparte vetsinou rngis- az do: gisnude donaha, gisatendi dockat se rninter- vzajemne: interkonsenti domluvit se, dohodnout rnjus- prave pred chvili: jusnaskito novorozene rnkontrau- proti: kontraudiri protirecit, namitat rnkrom- vedlejsi: krompago priplatek; kromcaro prives rnkun- spolu, dohromady: kunveno schuze, kunporti vzit s sebou rnkvaron- ctvrt: kvaronhoro ctvrthodina, kvaronluno pulmesic rnkvazau- zdanlivy, jakoby: kvazaudiri naznacit, kvazauedzino druzka rnlau- podle: laulonge podel, lauvorte doslovne rnmal- opak: malamo nenavist, maljuna stary, malfermi otevrit rnmem- sebe: memmortigo sebevrazda, memstudado samostatne studium rnmis- nedokonalost: misuzi zneuzit, mlskompreno nedorozumeni rnmult- mnoho: multjara mnohalety, multflanka mnohostranny rnne- popreni: negranda neveliky, nematura nedospely rnnov- novo-: novbakita novopeceny, novedzo novomanzel rnokon- osminovy: okonfinalo osmifinale, okonnoto osminova nota rnper- pomoci: perlabori vydelavat, perforto nasili rnplej- nejvic: plejparto vetsina, plejagulo nejstarsi obcan rnplen- plny: plenmano hrst, plenluno uplnek rnpli- vetsi: plimulto vetsina, plibonigi zlepsit rnplur- vice: plursenca viceznacny, plurvoca vicehlasny rnplus- nad: plusvaloro nadhodnota, plusgajno nadzisk rnpo- po castech: pogranda ve velkem, pogrupe po skupinach rnpor- pro nekoho: porinfana detsky, porpaca mirovy rnpost- za, po: postmilita povalecny, postsekvo nasledek rnpra- pra-: praavo praded, prahomo praclovek rnpreter- mimo, kolem: preteriri projit kolem, pretervidi prehlednout rnpri- o: priplori oplakat, pripensi uvazit rnpro- kvuli, za: propeti primlouvat se, prosit za nekoho rnpseudo- nepravy: pseudonomo pseudonym rnre- znovu, opet: reverki prepracovat, resalti uskocit rnretro- pozpatku: retroiri jit pozpatku rnsat- dosyta: satdormi vyspat se, satludi vyhrat si rnsen- bez, odstraneni: senlabora bezpracny, senostigi vykostit, senkulpa nevinny rnsia- svuj: siatempe sveho casu, sialoke na svem miste rnsin- sebe: sindona obetavy, singarda opatrny rnsub- pod, tajne: subskribo podpis, subridi smat se pod vousy rnsuper- nad: superflua nadbytecny, supernatura nadprirozeny rnsur- na: surhavi mit na sobe, surskribo napis rntele- dalkovy: telegvidado dalkove rizeni, telestudi dalkove studovat rntra- skrze: trairi projit, traserci prohledat rntrans- pres: transsalti preskocit, transmara zamorsky rntro- prilis: trodorlotita rozmazleny, trosargita pretizeny rntut- celo-: tutmonda celosvetovy, tutlegi cele precist rnunu- jedno-: unulita jednoluzkovy, unuanime jednohlasne rnvic- zastupce, nahrada: vicrego mistokral, vicpeco nahradni dil rnvir- samec: vircevalo hrebec, virbovo byk rn rnSlovotvorne priponyrn-ac- zhorseni vyznamu: domaco barabizna, skribaci skrabat rn-ad- trvani: kuradi pobihat, pafado strileni rn-aj- vec: novajo novinka, presajo tiskovina rn-am- majici rad: gastama pohostinny, muzikama hudbymilovny rn-an- obyvatel, clen: vilagano vesnican, klubano clen klubu rn-ar- souhrn: arbaro les, vortaro slovnik, junularo mladez rn-arb- strom: pomarbo jablon, cerizarbo tresen rn-cj- muzske zdrobneliny: Jocjo Pepik, pacjo tatinek rn-ebl- mozny: videbla viditelny, trinkebla pitny rn-ec- vlastnost: beleco krasa, frateco bratrstvi rn-eg- zvetseni: pordego vrata, grandega obrovsky rn-ej- dejiste: lernejo skola, kafejo kavarna rn-em- sklon k necemu: plorema plactivy, dormema ospaly rn-end- pasivni nutnost: skribenda letero dopis, ktery musi byt napsan rn-er- castecka: negero snehova vlocka, lignero triska rn-esk- podobny: japaneska v japonskem stylu, vireska muzny rn-estr- vedouci: urbestro starosta mesta rn-et- zmenseni: pordeto dvirka, rugeta nacervenaly rn-hav- opatreny necim: flugilhava okridleny, truhava deravy rn-i- stat, veda: Francio Francie, diptomatio diplomacie rn-id- potomek, mlade: regido kralevic, hundido stene rn-ig- ucinit: varmigi ohrat, dormigi uspat rn-ig- stat se: varmigi ohrat se, blindigi oslepnout rn-ik- nauka: poetiko poetika, informadiko informatika rn-il- nastroj: flugilo kridlo, kombilo hreben rn-in- zenske pohlavi: regino kralovna, hundino fena rn-ind- hodny neceho: laudinda chvalyhodny rn-ing- nastrcka: kandelingo svicen, piediogo trmen rn-ism- hnuti: socialismo socialismus, kubismo kubismus rn-ist- pracovnik, stoupenec: laboristo delnik, futbalisto fotbalista, komunisto komunista rn-iv- schopnost: produktiva plodny, kreiva tvorivy rn-iz- aplikovat: najlizi pobit hrebicky, gluizi potrit lepidlem rn-nj- zenske zdrobneliny: Manjo Masa, Marenka, panjo maminka rn-oz- bohaty necim: sabloza piscity, herboza travnaty rn-plen- plny neceho: dolorplena plny bolesti rn-ric- bohaty: sablorica piscity, florrica kvetnaty rn-tuk- satek: tablotuko ubrus, bustuko ubrousek rn-uj- nadoba, strom, zeme: lavujo umyvadlo, pomujo jablon, Anglujo Anglie rn-ul- osoba urcite vlastnosti: junulo mladik, bonulo dobrak rn-um- pripona bez urciteho vyznamu: plenumi splnit, pendumi obesit, kolumo limec, ventumilo vejir


Literatura pro děti

LiteraturarnrnLiteratura pro deti jsou dila psana dospelymi autory pro detske ctenare, vetsinou se zamerem vychovavat pomoci zabavy.rnrnVyznamni autori detske literaturyrnrnCharles PERRAULTrnHans Christian ANDERSEN rnBatri GRIMMOVE rnBozena NEMCOVA rnKarel Jaromir ERBEN rnJan KARAFIAT rnCarlo COLLODI rnMark TWAIN rnJules VERNE rnKarel MAY rnRobert Louis STEVENSON rnRudiard KIPLING rnJack LONDON rnFerenc MOLNAR rnAlexander A. MILNE rnLewis CARROLL rnHenryk SIENKIEWICZ rnJaroslav FOGLAR rnEduard STORCH rnFrantisek FLOS rnJosef V. PLEVA rnBohumil RIHA rnErich KASTNER rnAstrid LINDGRENOVA rnJ. R. R. TOLKIEN


Keplerovy zákony

Keplerovy zakony jsou celkem tri a tykaji se pohybu planet kolem Slunce, obecne vsak jakehokoli telesa, ktere se pohybuje kolem telesa, jez na ne pusobi dostredivou silou.rnrn1. Kepleruv zakon - Planety obihaji kolem Slunce po eliptickych drahach.rnrn2. Kepleruv zakon - Plocha opsana pruvodicem planety (spojnice planety a Slunce) za stejny cas je stejna.rnrn3. Kepleruv zakon - Pomer druhych mocnin obeznych dob dvou planet je stejny jako pomer tretich mocnin vzdalenosti techto planet od Slunce.rnrnzpet - Gravitacni pole


Soustava SI

internationalpl:Uklad SIen:SInl:SIde:SIeo:SIrnrnSoustava SI je mezinarodne domluvena soustava jednotek, ktera se sklada ze zakladnich jednotek, odvozenych jednotek, predpon a vedlejsich jednotek.rnrnZakladni jednotkyrnrnZakladnich jednotek je sedm: metr, kilogram, sekunda, kelvin, amper, kandela, mol.rnrnOdvozene jednotkyrnrnOdvozene jednotky se tvori kombinacemi zakladnich jednotek, kvuli delce a slozitosti se nektere z nich oznacuji novym nazvem. Abecedni seznam odvozenych jednotek: coulomb, kilogram na metr krychlovy, metr ctverecny, metr krychlovy, metr za sekundu, newton, ohm, pascal, volt, ...rnrnPredponyrnrnPredpony slouzi k vyjadreni nasobku nebo dilu zakladnich nebo odvozenych jednotek, viz Predpony soustavy SI.rnrnVedlejsi jednotkyrnrnVedlejsi jednotky jsou jednotky, ktere plne nezapadaji do soustavy SI, ale jsou povoleny pro svoji vseobecnou rozsirenost a uzitecnost. Napr. hodina, minuta, stupen Celsia, ...rnrnzpet - Jednotka


Kilogram na metr krychlový

Kilogram na metr krychlovy je zakladni jednotka hustoty. Vyjadruje, kolik kilogramu ma 1 metr krychlovy latky. rnrnZnacka: kg/m3rnrnzpet - Hustotarnrnzpet - Soustava SI


Mytologie Středomoří

Recka mytologiernrnBellerophont spravneji BellerofontesrnrnElysiumrnrnMedusarnrnPegasos


Medúsa

MedusarnrnJedina smrtelna z trojice Gorgon, obludnych dcer boha Forkyna a jeho manzelky Kety. Robert Graves preklada jeji jmeno jako Lstiva.rnrnByla nadmiru oskliva, stejne jako jeji sestry Stheino a Euryale, ale ne od narozeni. Protoze se nechala svest Poseidonem v Athenine chramu, promenila ji bohyne v obludu s rnblyskavyma ocima, obrovskymi zuby, mosaznymi drapy a hady misto vlasu. Kdyz ji pozdeji zabil Perseus, vyskocili z jejiho tela Poseidonovy deti Chrysaor a okridleny kun Pegasos. Medusina hlava se potom dostala na Atheninu aigidu.


Metr čtverečný

Metr ctverecny je zakladni jednotka obsahu. Je to ctverec se stranou dlouhou 1 metr.rnrnZkratka: m2rnrnzpet - Soustava SIrnrnzpet - Obsah


Metr krychlový

Metr krychlovy je zakladni jednotka objemu. Je to krychle s delkou hrany 1 metr.rnrnZnacka: m3rnrnzpet - Objemrnrnzpet - Soustava SI


Newton

Newton (Einheit)en:Newtones:Newtonpl:NewtonrnrnNewton je zakladni jednotka sily. Je odvozena ze zakladnich jednotek soustavy SI takto: kg.m/s2.rnrnZnacka: Nrnrnzpet - Silarnrnzpet - Soustava SI

pl


Síla

Sila je fyzikalni velicina, ktera vyjadruje miru vzajemneho pusobeni teles nebo poli.rnrnZnacka: F (angl. force)rnrnZakladni jednotka: newton, zkratka NrnrnDalsi pouzivane jednotky: meganewton MN, kilonewton kN, milinewton mNrnrnMeridla: pruzinovy silomerrnrnzpet - Fyzikalni veliciny


Metr za sekundu

Metr za sekundu je zakladni jednotka rychlosti. Udava pocet metru, ktere teleso urazi za 1 sekundu.rnrnZnacka: m/srnrnzpet - Rychlostrnrnzpet - Soustava SI


Pascal

de: Pascal (Einheit)rnPascal je zakladni jednotka tlaku. Udava, kolik newtonu pusobi na metr ctverecny (N/m2).rnrnZnacka: Parnrnzpet - Tlakrnrnzpet - Soustava SI

de:


Tlak

(physikalische Grosse)rnTlak je fyzikalni velicina, ktera vyjadruje velikost sily pusobici na jednotku obsahu.rnrnZnacka: p (angl. press)rnrnZakladni jednotka: pascal, zkratka ParnrnDalsi pouzivane jednotky: megapascal MPa, kilopascal kParnrnVypocet: p = F/Srnrnzpet - Fyzikalni veliciny


Věda

Veda je system vsech poznatku zalozenych na kritickem vyzkumu a snazici se postihnout cely vesmir jako celek i v jednotlivostech.rnrnExistuje veda o prirode (fyzika, chemie, astronomie, botanika, zoologie), o spolecnosti (sociologie, ekonomika), o nabozenstvi (teologie, ateismus) i o kulture (teorie umeni, veda o hudbe, dejiny sportu apod.).


Vědy o Zemi

Vedecke discipliny, ktere se zabyvaji vyzkumem Zeme:rnrnAstronomie - popisuje Zemi jako vesmirny objekt v ramci Slunecni soustavy rnBotanika - nauka o rostlinstvu Zeme rnEkologie - zabyva se ochranou zivotniho prostredi na Zemi rnHydrologie - zkouma vodni system na Zemi. rnGeologie - veda, ktera zkouma zemskou kuru, jeji slozeni, nerosty, jevy, ktere v kure probihaji rnGeofyzika - veda o fyzikalnich stavech a procesech na sousi, v oceanech i v atmosfere. rnGeodezio - veda, ktera zkouma rozmery Zeme i prirodnich objektu na ni. rnMineralogie - veda o nerostech. rnMeteorologie - veda o atmosferickych jevech. rnPaleontologie - veda o fosilnich zbytcich rostlin a zivocichu a o dejinach Zeme. rnZemepis cili Geografie - nauka o svetadilech, morich, rekach, pohorich, statech a mestech. rnZoologie - nauka o zivocisne risi na Zemi.


Elektřina a magnetismus

Elektrina a magnetismus (tez Elektromagnetismus) je obor fyziky, ktery se zabyva elektrickymi a magnetickymi vlastnostmi a jevy.rnrnElektricke pole - Elektricky naboj - Elektricka sila - Elektricky proud - Elektricky odpor - Elektricke napeti - Elektricky obvod - ...rnrnMagneticke pole - Elektromagneticka indukce - ...rnrnzpet - Fyzika


Elektrické pole

Elektricke pole je prostor kolem telesa s elektrickym nabojem (elektricky nabiteho telesa), ve kterem se projevuje pusobeni elektricke sily.rnrnVelikost elektrickeho pole zavisi na velikosti naboje, na vzdalenosti od telesa a na prostredi kolem telesa, a popisuje ji velicina intenzita elektrickeho pole.rnrnSmer elektrickeho pole je domluveny od kladne nabiteho telesa k zaporne nabitemu telesu.rnrnTvar elektrickeho pole (prubeh silocar) zavisi na tvaru telesa a na rozmisteni okolnich nabitych teles. Existuji tri zakladni tvary: radialni (paprscite), radialni zakrivene a homogenni.rnrnzpet - Elektrina a magnetismus


Siločáry

Silocary siloveho pole jsou myslene cary, ktere predstavuji smer siloveho pusobeni v ruznych mistech prostoru.rnrnzpet - Elektricke pole


Elektrická síla

Elektricka sila je sila, kterou na sebe pusobi telesa s elektrickym nabojem (elektricky nabita telesa).rnrnVelikost elektricke sily zavisi na velikosti naboju, vzdalenosti teles a prostredi mezi nimi.rnrnVzorec: , kde q jsou naboje teles, r je jejich vzdalenost, je permitivita prostredirnrnElektricka sila mezi dvema ruzne nabitymi telesy (+ a -) je pritazliva, mezi dvema stejne nabitymi telesy (+ a +, - a -) je odpudiva.rnrnzpet - Elektrina a magnetismus


Coulomb

je zakladni jednotka veliciny elektricky naboj. Je odvozena z amperu a sekundy jako jejich soucin A.s. rnrnZkratka: CrnrnVelikost naboje jednoho elektronu je .rnrnzpet - Elektricky nabojrnrnzpet - Soustava SI

pl:


Pegasos

syn Neptuna (Poseidona) a Medusy. Na svet mu pomohl Perseus pote, co jeho matce utal halvu. Pegasos je stihly or, na ramenou s nadhernymi kridly. Jezdil na nem Jupiter, Aurora a muzy. Casto se zobrazuje s Bellerophontem.rnPegasos je i jmeno souhvezdi mezi Andromedou a Vodnarem, ktere se sklada z 37 hvezd.


Perseus

jeden z nejznamejsich hrdinu staroveku.rnByl stvoren Jupiterem, ktery v podobe zlateho deste vstoupil do veze, v niz Acrisius ukryval svou dceru Danae ze strachu pred naplnenim proroctvi.


Bellerophont

syn korintskeho krale Glauka (Glaucus) a Eurymede. Z neopatrnosti usmrtil sveho bratra, a uprchl proto ke krali Proetovi (Proetus) do Argosu. Tam se do nej ale zamilovala kralova manzelka Antea neboli Stheneboea. Bellerophont ji lasku neopetoval. Antea jej z pomsty udala krali, ze se pokousel pripravit ji o cest. Kral se sam nechtel na svem hostu mstit, ale poslal je s dopisem ke kralovninu otci, krali Jobatovi (Jobates) do Lycie. V dopise byla zadost, aby Jobates nechal Bellerophonta popravit. Ani ten nechtel hostu ublizit, ale vystavil ho takovym nebezpecim, kterym by mel, podle Jobatovych predpokladu podlehnout. Bohove pomohli Bellerophontovi dokazat jeho nevinu, a seslali mu okridleneho kone Pegasa (Pegasos), na nemz stastne premohl asijsky kmen Solymeru, Amazonky i Chimeru. To Jobata dojalo do te miry, ze dal Bellerophontovi za zenu svou dceru Philonoe, a jmenoval jej svym nastupcem. Bellerophontuv konec nebyl tak stastny, jako jeho zivot. Bohove jej znenavideli za to, ze se stal milackem lidi, a srazili ho z Olympua zmrzacili, kdyz tam chtel vzletnout na Pegasovi. rnPhilonoe mu porodila tri deti, Isandera, Hippolocha (Hippolochus) a Laodamii /Laodamia). Mars usmrtil Isander v bitve proti Solymerum, Diana jej pripravila o dceru, ale Hippolochus zdedil otcovu risi.


Elysium

neboli Elysion bylo soucasti podsveti. Podle predstav lidi antickeho sveta se prave tam odebiraly duse pocestnych lidi.rnrnPodle Homera to bylo sluncem zalite misto na teto strane oceanu, podle Hesioda ostrov dusi, podle Pindara je na tomto ostrove palac Krona (Kronos) (Saturna). Podle Vergilia se zde setkal Aeneus se svym otcem Anchisem Anchises.


Mezinárodní dohody

Postupimska dohoda


Postupimská dohoda

ZPRAVA O TRISTRANNE KONFERENCI V BERLINE rn(Vydana 2. srpna 1945 v Postupimi)rnrnI. Dne 17. cervence 1945 sesli se na tristranne konferenci v Berline president Spojenych statu americkych Harry S. Truman, predseda rady lidovych komisaru Svazu sovetskych socialistickych republik generalissimus J. V. Stalin a ministersky predseda Velke Britanie Winston S. Churchill spolu s p. Clementem R. Attleem. Doprovazeli je ministri zahranicnich veci tri vlad, James F. Byrnes, V. M. Molotov a Anthony Eden, nacelnici hlavnich stabu a jini poradci. rnMezi 17. a 25. cervencem se konalo devet schuzi. Konference byla pak prerusena na dva dny, nez byly vyhlaseny vysledky vseobecnych voleb ve Velke Britanii. Dne 28. cervence se na konferenci vratil jako ministersky predseda pan Attlee, doprovazen novym statnim tajemnikem pro zahranicni veci Ernestem Bevinem. V jednani se pokracovalo jeste ctyri dny. V dobe konference se konaly pravidelne schuze hlav tri vlad, ktere doprovazeli ministri zahranicnich veci, i schuze ministru zahranicnich veci samotnych. Rovnez se denne schazely komise, ktere ustanovili ministri zahranicnich veci, aby predbezne zkoumaly otazky predlozene konferenci. Schuze konference se konaly v Cecilienhofu u Postupimi. Konference skoncila dne 2. srpna 1945. rnKonference dospela k vyznamnym rozhodnutim a dohodam. O mnoha jinych otazkach doslo k vymene nazoru a o techto vecech bude jednat dale Rada ministru zahranicnich veci, kterou konference zridila. rnPresident Truman, generalissimus Stalin a ministersky predseda Attlee opousteji konferenci, ktera upevnila svazky mezi tremi vladami a rozsirila oblast jejich spoluprace a porozumeni, s jeste silnejsi duverou, ze jejich vlady a narody spolu s ostatnimi Spojenymi narody zajisti vytvoreni spravedliveho a trvaleho miru. rnrnII. RADA MINISTRU ZAHRANICI rnKonference dospela k dohode o zrizeni Rady ministru zahranici, zastupcu peti hlavnich mocnosti, ktera by dale provadela pripravne prace nutne pro mirove usporadani a zabyvala se jinymi vecmi, kterymi ji budou obcas ve vzajemne dohode poverovat vlady v Rade zucastnene. Text dohody o zrizeni Rady ministru zahranici zni takto: rnA. 1. Bude zrizena Rada, slozena z ministru zahranicnich veci Spojeneho kralovstvi, Svazu sovetskych socialistickych republik, Ciny, Francie a Spojenych statu. rn2. a) Rada se bude schazet zpravidla v Londyne, kde bude stale sidlo spolecneho sekretariatu, ktery Rada vytvori. Kazdeho ze zahranicnich ministru bude provazet zastupce vyssi hodnosti, ktery bude radne zmocnen pokracovat v pracich Rady za nepritomnosti sveho zahranicniho ministra, a mala skupina technickych poradcu. rnb) Prvni schuze Rady se bude konat v Londyne nejpozdeji 1. zari 1945. Schuze se mohou konat podle spolecne dohody i v jinych hlavnich mestech, bude-li tak ujednano. rn3. a) Jako svym nejblizsim dulezitym ukolem bude Rada poverena pripravit mirove smlouvy s Italii, Rumunskem, Bulharskem, Madarskem a Finskem, aby mohly byt predlozeny Spojenym narodum, a navrhnout reseni uzemnich otazek, vyplyvajicich z ukonceni valky v Evrope. Rady bude pouzito pro pripravu miroveho usporadani s Nemeckem, ktere bude ulozeno nemecke vlade, az bude utvorena vlada k tomu zpusobila.rnb) Pro plneni kazdeho z techto ukolu bude Rada slozena ze clenu zastupujicich ty staty, ktere podepsaly kapitulacni podminky ulozene prislusnemu nepratelskemu statu. Pro mirove usporadani s Italii bude Francie povazovana za signatare kapitulacnich podminek pro Italii. Jini clenove budou k ucasti prizvani, kdyz se budou projednavat otazky, ktere se jich primo tykaji. rnc) Jine otazky mohou byt obcas predkladany Rade dohodou mezi clenskymi vladami. rn4. a) Kdykoli Rada projednava otazku, na ktere ma primy zajem stat, ktery v ni neni zastoupen, mel by byt tento stat vyzvan, aby vyslal zastupce, kteri se zucastni projednavani a zkoumani teto otazky.rnb) Rada muze prizpusobit svuj postup zvlastni otazce, kterou projednava. V nekterych pripadech muze predbezne projednat vec drive, nez se zucastni jine zainteresovane staty. V jinych pripadech muze Rada svolat oficialni konferenci statu, ktere maji na vyreseni teto otazky nejvetsi zajem. rnPodle rozhodnuti konference zaslala kazda ze tri vlad vlade cinske a francouzske vyzvu stejneho zneni, aby tento text schvalily a pripojily se k zrizeni Rady. rnB. viz Protokol berlinske konference rnC. Zrizeni Rady zahranicnich ministru pro zvlastni ukoly uvedene v textu nerusi Krymskou dohodu, podle niz se maji mezi ministry zahranicnich veci Spojenych statu, Svazu sovetskych socialistickych republik a Spojeneho kralovstvi konat pravidelne porady. rnD. Konference se take zabyvala postavenim Evropske poradni komise ve svetle dohody o zrizeni Rady zahranicnich ministru. S uspokojenim bylo konstatovano, ze komise se dobre zhostila svych hlavnich ukolu tim, ze vypracovala doporuceni o podminkach bezpodminecne kapitulace Nemecka, o okupacnich pasmech v Nemecku a Rakousku a o mezispojeneckem kontrolnim mechanismu v techto zemich. Konference mela za to, ze dalsi podrobna prace tykajici se koordinace spojenecke politiky, pokud jde o kontrolu Nemecka a Rakouska, pripadne v budoucnosti do pravomoci Kontrolni rady v Berline a Spojenecke komise ve Vidni. V dusledku toho bylo dohodnuto doporucit rozpusteni Evropske poradni komise. rnrnIII. NEMECKO rnSpojenecke armady dokoncily okupaci celeho Nemecka a nemecky lid pocal pykat za straslive zlociny, jichz se dopustil pod vedenim lidi, ktere v dobe jejich uspechu otevrene schvaloval slepe poslouchal. Konference dospela k dohode o politickych a hospodarskych zasadach koordinacni politiky spojencu vuci porazenemu Nemecku v obdobi spojenecke kontroly. Cilem teto dohody je provest krymske prohlaseni o Nemecku. Nemecky militarismus a nacismus bude vykorenen a spojenci budou nyni i v budoucnu provadet ve vzajemne dohode jina nutna opatreni, ktera by zajistila, ze Nemecko nebude jiz nikdy ohrozovat sve sousedy nebo svetovy mir. rnNeni umyslem spojencu znicit nebo zotrocit nemecky lid. Umyslem spojencu je dan nemeckemu lidu prilezitost, aby se pripravil k budouci obnove sveho zivota na demokratickych a mirumilovnych zakladech. Bude-li jeho vlastni usili pevne zamereno k tomuto cili, pak bude moci v primerene dobe zaujmout misto mezi svobodnymi a mirumilovnymi narody sveta. Text dohody zni takto: rnA. Politicke zasady rn1. V souhlase s dohodou o kontrolnim mechanismu v Nemecku vykonavaji nejvyssi moc v Nemecku podle instrukci svych vlad vrchni velitele ozbrojenych sil Spojenych statu, Spojeneho kralovstvi, Svazu sovetskych socialistickych republik a Francouzske republiky kazdy ve svem pasmu a ve sve funkci clenu Kontrolni rady take spolecne ve vecech tykajicich se Nemecka jako celku. rn2. Pokud to bude prakticky proveditelne, ma byt s nemeckym obyvatelstvem v celem Nemecku zachazeno stejnym zpusobem. rn3. Okupace Nemecka ma tyto cile, kterymi se Kontrolni rada bude ridit: rnI. Uplne odzbrojit a demilitarizovat Nemecko a odstranit nebo kontrolovat veskery nemecky promysl, jehoz by bylo mozno pouzit pro valecnou vyrobu. Protorna) vsechny nemecke pozemni, namorni a letecke ozbrojene sily, dale SS, SA, SD a gestapo se vsemi svymi organizacemi, staby a institucemi vcetne hlavniho stabu dustojnickeho sboru, zalozniho sboru, vojenskych skol, organizaci vojenskych vyslouzilcu a jinych vojenskych a polovojenskych organizaci, zaroven se vsemi kluby a spolky prispivajicimi k udrzovani nemeckych vojenskych tradic budou uplne a definitivne zruseny tak, aby bylo trvale znemozneno obnoveni nebo preorganizovani nemeckeho militarismu a nacismu; rnb) vsechny zbrane, strelivo a valecny material, stejne jako prostredky k jejich vyrobe, musi byt dany k dispozici spojencum nebo zniceny. Udrzovani a vyroba veskerych letadel a vsech zbrani, streliva a valecneho materialu budou znemozneny; rnII. Presvedcit nemecky lid, ze utrpel uplnou vojenskou porazku a ze se nemuze vyhnout odpovednosti za to, co sam na sebe uvalil, ponevadz jeho vlastni bezohledny zpusob valceni a fanaticky nacisticky odpor znicily nemecke hospodarstvi a musely zpusobit zmatek a utrpeni; rnIII. Znicit narodne socialistickou stranu a jeji pridruzene a podrizene organizace, rozpustit vsechny nacisticke instituce, zajistit, aby nebyly v zadne forme obnoveny, a znemoznit jakoukoli nacistickou a militaristickou cinnost nebo propagandu; rnIV. Pripravit konecnou obnovu nemeckeho politickeho zivota na demokratickem zaklad a budovat mirovou soucinnost Nemecka v mezinarodnim zivote. rn4. Vsechny nacisticke zakony, ktere tvorily zaklad Hitlerova rezimu nebo zavedly diskriminaci na zaklad rasy, vyznani nebo politickeho presvedceni, budou zruseny. Nebude trpena zadna zakonna, spravni nebo jina diskriminace. rn5. Valecni zlocinci a vsichni, kdo se zucastnili planovani nebo provadeni nacistickych akci, ktere prinasely krutosti i valecne zlociny nebo je vyvolaly, budou zatceni a souzeni. Nacisticti vudcove, vlivni stoupenci nacismu a vysoci cinitele nacistickych organizaci a instituci, jakoz i vsechny jine osoby nebezpecne pro okupaci nebo jeji cile budou zatceni a internovani. rn6. Vsichni clenove nacisticke strany, kteri byli vice nez nominalnimi ucastniky v cinnosti strany, a vsechny jine osoby nepratelske spojeneckym cilum budou odstraneni z verejnych nebo poloverejnych uradu a z odpovednych mist ve vyznamnych soukromych podnicich. Takovi lide budou nahrazeni osobami, ktere jsou pro sve politicke a mravni kvality povazovany za schopne prispet k rozvoji opravdovych demokratickych instituci v Nemecku. rn7. Nemecka vychova bude kontrolovana tak, aby byly uplne vylouceny nacisticke a militaristicke doktriny a aby byl umoznen uspesny rozvoj demokratickych ideji. rn8. Soudnictvi bude reorganizovano v souladu se zasadami demokracie, zakonne spravedlnosti a rovnosti prav pro vsechny obcany bez rozdilu rasy, narodnosti nebo nabozenstvi. rn9. Rizeni v Nemecku ma smerovat k decentralizaci politicke struktury a k rozvoji mistni odpovednosti. Proto: rnI. Musi byt obnovena mistni samosprava v celem Nemecku podle demokratickych zasad, zvlaste prostrednictvim volenych sboru, a to tak rychle, jak to dovoli vojenska bezpecnost a cile vojenske okupace; rnII. V celem Nemecku budou povoleny a povzbuzovany vsechny demokraticke politicke strany, jez budou mit pravo shromazdovaci a pravo verejne diskuse; rnIII. Zasady reprezentace a volitelnosti budou zavedeny do krajske, oblastni a zemske spravy tak rychle, jak to umozni uspesne uplatneni techto zasad v mistni samosprave; rnIV. Ustredni nemecka vlada nebude prozatim utvorena. Budou vsak zrizeny nektere zakladni ustredni nemecke spravni urady, ktere povedou statni tajemnici, zvlaste v oboru financi, dopravy, spoju, zahranicniho obchodu a prumyslu. Tyto urady budou pusobit pod rizenim Kontrolni rady. rn10. Pokud to dovoli vojenska bezpecnost, bude povolena svoboda slova, tisku a nabozenstvi a budou respektovany nabozenske instituce. Rovnez s vyhradou zachovavani vojenske bezpecnosti bude povoleno zakladat svobodne odborove organizace. rnB. Hospodarske zasady rn11. Aby byl znicen nemecky valecny potencial, bude zakazana a znemoznena vyroba zbrani, streliva a valecneho materialu, jakoz i vsech typu letadel a namornich lodi. Vyroba kovu, chemickych latek, stroju a jinych predmetu primo potrebnych pro valecne hospodarstvi bude prisne kontrolovana a omezena na schvalene, mirove potreby Nemecka v povalecne dobe, aby bylo dosazeno cilu uvedenych v odstavci 15. Vyrobni kapacita nepotrebna pro povolenou vyrobu bude demontovana v souhlase s reparacnim planem doporucenym Spojeneckou reparacni komisi a schvalenym zucastnenymi vladami, anebo, nebude-1i demontovana, bude znicena. rn12. Nemecke hospodarstvi bude v co nejkratsi dobe decentralizovano tak, aby bylo odstraneno nynejsi prilisne soustredeni hospodarske moci, jak se projevuje zejmena v kartelech, syndikatech a jinych monopolnich seskupenich. rn13. Pri organizaci nemeckeho hospodarstvi bude se klast hlavni duraz na rozvoj zemedelstvi a miroveho prumyslu pro vnitrni spotrebu. rn14. Po dobu okupace bude s Nemeckem nakladano jako s jednotnym hospodarskym celkem. Proto bude dohodnuta spolecna politika, pokud jde orna) hornictvi a vyrobu prumyslovou i jeji rozvrzeni; rnb) zemedelstvi, lesnictvi a rybolov; rnc) mzdy; ceny a pridely; rnd) dovozni a vyvozni program pro Nemecko jako celek; rne) menu a bankovnictvi, uredni dane a cla; rnf) reparace a demontaz promysloveho valecneho potencialu; rng) dopravu a spoje. rnPri provadeni teto politiky se bude prihlizet k ruznym mistnim pomerum tam, kde to okolnosti vyzaduji. rn15. Nemecke hospodarstvi bude podrobeno spojenecke kontrole, avsak jen v mire potrebne k tomu, abyrna) byly uskutecneny programy promysloveho odzbrojeni a demilitarizace, reparaci a schvaleneho vyvozu a dovozu; rnb) byla zajistena vyroba zbozi a udrzovany sluzby nutne k uspokojovani potreb okupacnich armad a zavlecenych osob v Nemecku a nezbytne pro udrzeni prumerne zivotni urovne v Nemecku tak, aby nepresahovala prumernou zivotni uroven v evropskych zemich. (Evropskymi zememi se mini vsechny evropske zeme krome Spojeneho kralovstvi a Svazu sovetskych socialistickych republik); rnc) zpusobem, ktery urci Kontrolni rada, bylo zajisteno spravedlive rozdelovani nezbytneho zbozi mezi jednotliva pasma tak, aby v celem Nemecku bylo vytvoreno vyrovnane hospodarstvi a snizena potreba dovozu; rnd) nemecky prumysl a vsechny mezinarodni hospodarske a financni transakce vcetne vyvozu a dovozu byly kontrolovany tak, aby Nemecku bylo znemozneno rozvijet valecny potencial a aby bylo dosazeno ostatnich zde uvedenych cilu; rne) byly kontrolovany vsechny nemecke verejne nebo soukrome vedecke organizace, vyzkumne a pokusne instituce, laboratore atd., souvisici s hospodarskou cinnosti. rn16. Pri ukladani a udrzovani hospodarske kontroly, zavedene Kontrolni radou, bude vytvoren nemecky spravni aparat a od nemeckych uradu bude pozadovano, aby, pokud je to prakticky mozne, samy tuto kontrolu vyhlasovaly a provadely. Takto ma nemecky narod dojit k presvedceni, ze sam nese odpovednost za provadeni teto kontroly a za jakekoli jeji selhani. Jakakoli kontrola s nemecke strany, ktera by smerovala proti cilum okupace, bude zakazana. rn17. Budou co nejrychleji ucinena opatrenirna) k provedeni nezbytnych oprav v doprave; rnb) ke zvyseni tezby uhli; rnc) k co nejvetsimu zvyseni zemedelske vyroby; rnd) k provedeni nejnalehavejsich oprav obytnych domu a obecne uzitecnych podniku. rn18. Kontrolni rada ucini vhodne kroky, aby ziskala kontrolu a dispozicni pravo nad majetkem, ktery vlastni Nemci v zahranici, pokud takovy majetek jeste neni pod kontrolou Spojenych narodu, ktere se zucastnily valky proti Nemecku. rn19. Placeni reparaci by melo ponechat nemeckemu narodu dosti zdroju, aby mohl ziti bez zahranicni pomoci. Pri vypracovani hospodarskeho rozpoctu Nemecka musi byt postarano o prostredky na zaplaceni nemeckeho dovozu. Toto pravidlo se nevztahuje na zarizeni a vyrobky uvedene v odstavci 4 A) a 4 B) dohody o reparacich. rnrnIV. NEMECKE REPARACE rnV souladu s rozhodnutim krymske konference, ze Nemecko bude povinno nahradit v co nejvetsi mire skody a utrpeni, ktere zpusobilo Spojenym narodum a za nez se nemecky narod nemuze zbavit odpovednosti, bylo dosazeno teto dohody o reparacich: rn1. Reparacni naroky SSSR budou kryty odvozem ze sovetskeho okupacniho pasma v Nemecku a vhodnym nemeckym zahranicnim majetkem. rn2. SSSR se zavazuje, ze ze sveho vlastniho reparacniho podilu uspokoji reparacni naroky Polska. rn3. Reparacni naroky Spojenych statu, Velke Britanie a jinych zemi, ktere maji pravo na reparace, budou uhrazeny ze zapadnich okupacnich pasem a z vhodneho nemeckeho zahranicniho majetku. rn4. Krome reparaci, ktere si SSSR vezme z vlastniho okupacniho pasma, dostane navic ze zapadnich pasem: rnA) 15% takoveho pouzivatelneho a uplneho provozniho prumysloveho zarizeni, predevsim prumyslu metalurgickeho, chemickeho a strojirenskeho, ktere neni pro nemecke mirove hospodarstvi nezbytne a ktere ma byt odvezeno ze zapadnich nemeckych pasem, a to vymenou za stejnou hodnotu potravin, uhli, potase, zinku, stavebniho dreva, hlinenych vyrobku, naftovych produktu a jineho zbozi, ktere bude sjednano. rnB) 10% takoveho prumysloveho zarizeni, ktere neni pro nemecke mirove hospodarstvi nezbytne a ktere ma byt odvezeno ze zapadnich pasem, pri cemz toto bude odevzdano sovetske vlade na reparacni ucet bez zaplaceni nebo protihodnoty jakehokoli druhu. Odvoz zarizeni podle odstavcu A a B se bude provadeti soucasne. rn5. Mnozstvi zarizeni, jez ma byt odvezeno ze zapadnich pasem na ucet reparaci, musi byt urceno nejpozdeji do 6 mesicu od dnesniho dne. rn6. S odvozem provozniho prumysloveho zarizeni se zapocne co nejdrive a odvoz bude ukoncen do dvou let ode dne, kdy dojde k urceni podle odstavce 5. S dodavkami zbozi podle odstavce 4 A se zapocne co nejdrive a SSSR zbozi doda v dohodnutych splatkach do peti let od uzavreni teto dohody. Mnozstvi a druh prumysloveho zarizeni, ktere neni pro nemecke mirove hospodarstvi nezbytne a je tudiz vhodne pro reparace, urci Kontrolni rada podle smernic stanovenych Spojeneckou reparacni komisi za ucasti Francie, s vyhradou konecneho schvaleni velitele pasma, z nehoz ma byt zarizeni odvezeno. rn7. Drive nez bude stanoveno celkove mnozstvi zarizeni, jez ma byt odvezeno, bude takove zarizeni, jez bude urceno jako vhodne pro dodavky, dodavano zalohove postupem stanovenym v posledni vete odstavce 6. rn8. Sovetska vlada se zrika vsech reparacnich naroku, pokud jde o akcie tech nemeckych podniku, ktere lezi v zapadnich okupacnich pasmech, jakoz i nemeckeho zahranicniho majetku ve vsech statech krome tech, jez jsou uvedeny v odstavci 9. rn9. Vlady Velke Britanie a Spojenych statu vzdavaji se vsech reparacnich naroku, pokud jde o akcie nemeckych podniku, ktere lezi ve vychodnim okupacnim pasu Nemecka, jakoz i nemeckeho zahranicniho majetku v Bulharsku, Finsku, Madarsku, Rumunsku a vychodnim Rakousku. rn10. Sovetska vlada necini si naroku na zlato, ktere spojenecka vojska zabavila v Nemecku. rnrnV. OPATRENI TYKAJICI SE NEMECKEHO VALECNEHO A OBCHODNIHO LODSTVA rnKonference se zasadne dohodla, jak bude upraveno pouziti nemeckeho valecneho a obchodniho lodstva a jak s nim bude nalozeno. Bylo rozhodnuto, ze tri vlady jmenuji znalce, aby spolecne vypracovali podrobne plany k provedeni dohodnutych zasad. Dalsi spolecne prohlaseni ucini v prislusne dobe tri vlady soucasne. rnrnVI. MESTO KRALOVEC A PRILEHLA OBLAST rnKonference zkoumala navrh sovetske vlady, aby az do konecneho vyreseni uzemnich otazek pri mirovem usporadani vedl usek zapadnich hranic Svazu sovetskych socialistickych republik, ktery prilehla k Baltickemu mori, od bodu na vychodnim brehu Gdanskeho zalivu k vychodu, severne od Braunsbergu - Goldapu k bodu, kde se setkavaji hranice Litvy, Polske republiky a Vychodniho Pruska. rnKonference v zasade schvalila navrh sovetske vlady na definitivni odevzdani mesta Kralovec a prilehle oblasti, jak bylo prave popsano, Sovetskemu svazu s tou vyhradou, ze vlastni hranici prezkoumaji znalci. President Spojenych statu a britsky ministersky predseda prohlasili, ze budou tento navrh konference pri budoucim mirovem usporadani podporovat. rnrnVII. VALECNI ZLOCINCI rnTri vlady vzaly na vedomi jednani, ktera se vedla v poslednich tydnech v Londyne mezi zastupci Velke Britanie, Spojenych statu, Sovetskeho svazu a Francie o uzavreni dohody o tom, jak budou souzeni ti hlavni valecni zlocinci, jejichz zlociny nelze podle Moskevske deklarace z rijna 1943 zemepisne urcite lokalizovat. Tri vlady potvrzuji svuj umysl postavit tyto zlocince pred rychly a spravedlivy soud. Doufaji, ze londynska jednani povedou k brzke dohode o teto otazce, a povazuji za velmi vyznamne, aby proces proti temto hlavnim zlocincum byl zahajen co nejdrive. Prvni seznam obzalovanych bude uverejnen pred 1. zarim. rnrnVIII. RAKOUSKO rnKonference zkoumala navrh sovetske vlady na rozsireni pravomoci rakouske prozatimni vlady na cele Rakousko. Tri vlady se dohodly, ze jsou ochotny zkoumat tuto otazku po vstupu britskych a americkych oddilu do Vidne. Bylo usneseno, ze na Rakousko nebudou pozadovany reparace. rnrnIX. POLSKO rnKonference projednala otazky tykajici se prozatimni polske vlady a zapadni hranice Polska. Pokud jde o polskou prozatimni vladu narodni jednoty, konference vyjadrila sve stanovisko: rnA. S potesenim jsme vzali na vedomi, ze mezi zastupci Polaku z Polska a ciziny byla sjednana dohoda, ktera v souhlase s usnesenim krymske konference umoznila utvorit polskou prozatimni vladu narodni jednoty, kterou uznaly tri mocnosti. Po navazani diplomatickych styku mezi vladou Velke Britanie, Spojenych statu a polskou prozatimni vladou narodni jednoty odvolaly tyto vlady uznani drivejsi polske vlady v Londyne, ktera jiz neexistuje. rnVlady Velke Britanie a Spojenych statu ucinily opatreni, aby chranily zajmy polske prozatimni vlady narodni jednoty jakozto uznane vlady polskeho statu, pokud jde o majetek, ktery patri polskemu statu a je na jejich uzemi a pod jejich kontrolou, at jde o majetek jakehokoli druhu. Ucinily dale opatreni, aby nedoslo k zcizeni tohoto majetku tretim osobam. Polske prozatimni vlade narodni jednoty bude vhodnym zpusobem usnadneno pouzit obvyklych pravnich prostredku, aby jakykoli majetek, ktery nalezi polskemu statu a ktery byl nepravem zcizen, ziskala zpet. rnJmenovane tri mocnosti ochotne poskytnou pomoc polske prozatimni vlade narodni jednoty, aby umoznily co nejrychlejsi navrat do Polska vsem Polakum v zahranici, kteri se chteji navratit, citajic v to cleny polskych ozbrojenych sil i obchodniho lodstva. Ocekavaji, ze temto Polakum, kteri se vrati domu, budou poskytnuta stejna osobni i majetkova prava jako vsem polskym obcanum. rnTri mocnosti berou na vedomi, ze ve shode s usnesenim krymske konference dala polska prozatimni vlada narodni jednoty souhlas, aby se co nejdrive konaly svobodne a nerusene volby na zaklade vseobecneho a tajneho hlasovaciho prava, v nichz se budou mit pravo zucastnit a jmenovat sve kandidaty vsechny demokraticke a protinacisticke strany, a aby zastupci spojeneckeho tisku meli plnou volnost informovat svet o vyvoji v Polsku pred volbami i po dobu voleb. rnB. O zapadni hranici Polska bylo dosazeno teto dohody: rnV souhlase s dohodou o Polsku, ktere bylo dosazeno na krymske konferenci, vyzadaly si hlavy tri vlad nazor polske prozatimni vlady narodni jednoty, pokud jde o prirustek uzemi, ktere ma Polsko dostat na severu a na zapad. President Polske narodni rady a clenove polske prozatimni vlady narodni jednoty byli na konferenci prijati a prednesli plne sve nazory. Tri hlavy vlad znovu potvrdily svuj nazor, ze konecne urceni zapadnich hranic Polska ma byt odlozeno do miroveho usporadani. rnTri hlavy vlad souhlasi s tim, aby byvala nemecka uzemi vychodne od cary vedouci od Baltskeho more bezprostredne na zapad od Swinem(nde a odtud podel reky Odry az k jejimu soutoku se zapadni Nisou a podel zapadni Nisy k ceskoslovenskym hranicim, vcetne te casti Vychodniho Pruska, jez podle dohody dosazene na teto konferenci nebyla dana pod spravu Svazu sovetskych socialistickych republik, a vcetne uzemi byvaleho svobodneho msta Gdanska, byla az do konecneho urceni zapadni polske hranice spravovana polskou vladou a aby z tohoto hlediska tato uzemi nebyla povazovana za soucast sovetskeho okupacniho pasma v Nemecku. rnrnX. UZAVRENI MIROVYCH SMLUV A PRIJETI DO ORGANIZACE SPOJENYCH NARODU rnKonference se dohodla na tomto prohlaseni o spolecne politice, aby tak byly po vitezstvi v Evrope vytvoreny co nejdrive podminky trvaleho miru: rnTri vlady povazuji za zadouci, aby nynejsi neprirozene postaveni Italie, Bulharska, Finska, Madarska a Rumunska bylo ukonceno uzavrenim mirovych smluv. Veri, ze ostatni zucastnene spojenecke vlady budou tento nazor sdilet. rnTri vlady zaradily pripravu mirove smlouvy s Italii jako prvni mezi vyznamnymi ukoly, jimiz se bude zabyvat nova Rada ministru zahranici. Italie byla prvni ze statu Osy, ktery se rozesel s Nemeckem, prispel materialne k jeho porazce a nyni se pripojil ke spojencum v boji proti Japonsku. Italie se osvobodila od fasistickeho rezimu a cini velke pokroky v obnov demokraticke vlady a instituci. Uzavreni takove mirove smlouvy s uznanou a demokratickou italskou vladou umozni trem vladam splnit jejich prani a podporovat italskou zadost o prijeti za clena Spojenych narodu. rnTri vlady poverily Radu ministru zahranici take ukolem pripravit mirove smlouvy s Bulharskem, Finskem, Madarskem a Rumunskem. Uzavreni mirovych smluv s uznanymi demokratickymi vladami v techto statech rovnez umozni trem vladam, aby podporovaly zadost techto vlad o clenstvi ve Spojenych narodech. Tri vlady souhlasi s tim, ze kazda z nich bude v blizke budoucnosti samostatne zkoumat, prihlizejic k pomerum, jez budou v tu dobu existovat, otazku navazani diplomatickych styku s Finskem, Rumunskem, Bulharskem a Madarskem v rozsahu moznem pred uzavrenim mirovych smluv s temito zememi. rnTri vlady nepochybuji, ze vzhledem ke zmenenym pomerum, vyplyvajicim z ukonceni valky v Evrope, budou zastupci spojeneckeho tisku pozivat plne svobody pri informovani sveta o vyvoji pomero v Rumunsku, Bulharsku, Madarsku a Finsku. rnPokud jde o prijeti jinych statu do Organizace spojenych narodu, cl. 4 Charty Spojenych narodu prohlasuje, ze: "1. Do Organizace spojenych narodu mohou byt jako clenove prijaty vsechny ostatni mirumilovne staty, ktere prijmou zavazky obsazene v teto Charte a ktere jsou podle soudu Organizace zpusobile a ochotne tyto zavazky plnit. 2. O prijeti kterehokoli takoveho statu za clena Spojenych narodu rozhodne Valne shromazdeni na doporuceni Rady bezpecnosti." rnPokud se tyce tri vlad, budou podporovat zadosti o clenstvi techto statu, ktere zustaly za valky neutralni a vyhovuji uvedenym pozadavkum. rnTri vlady pokladaji vsak za svou povinnost jasne prohlasit, ze nebudou podporovat zadost o clenstvi, kterou by predlozila nynejsi spanelska vlada, jez byla utvorena za pomoci mocnosti Osy a ktera vzhledem k svemu puvodu, sve povaze, sve dosavadni cinnosti a k svemu tesnemu spojeni s utocnymi staty nema potrebnych vlastnosti, jez by takove clenstvi oduvodnovaly. rnrnXI. UZEMNI PORUCENSTVI rnKonference zkoumala navrh sovetske vlady o porucenskych uzemich, jak byla definovana v usneseni krymske konference a v Charte Organizace spojenych narodu. rnPo vymene nazoru na tuto otazku bylo usneseno, ze o osudu vsech byvalych italskych kolonialnich uzemi bude rozhodnuto v souvislosti s pripravou mirove smlouvy s Italii a ze otazka italskeho uzemi bude projednavana na zarijovem zasedani Rady ministru zahranici. rnrnXII. PREZKOUMANI POSTUPU SPOJENECKYCH KONTROLNICH KOMISI V RUMUNSKU, BULHARSKU A MADARSKU rnTri vlady vzaly na vedomi, ze sovetsti zastupci ve Spojeneckych kontrolnich komisich v Rumunsku, Bulharsku a Madarsku zaslali svym britskym a americkym kolegum navrhy, jak by nyni, kdy nepratelstvi v Evrope skoncilo, bylo mozno zlepsit praci kontrolnich komisi. rnTri vlady byly zajedno v tom, ze je nyni treba pristoupit k revisi postupu Spojeneckych kontrolnich komisi v techto zemich, pri cemz se ma prihlizet k zajmum a odpovednosti tri vlad, ktere spolecne predlozily podminky primeri kazdemu z techto statu, a vychazet z dohodnutych navrhu. rnrnXIII. SPORADANY ODSUN NEMECKEHO OBYVATELSTVA rnKonference dospela k teto dohod o odsunu Nemcu z Polska, Ceskoslovenska a Madarska: rnTri vlady prozkoumaly tuto otazku po vsech strankach a uznaly, ze nemecke obyvatelstvo nebo jeho slozky, ktere zustavaji v Polsku, Ceskoslovensku a v Madarsku, bude treba odsunout do Nemecka. Jsou zajedno v tom, ze jakykoli odsun musi byt provaden sporadane a lidsky. rnPonevadz by priliv velkeho poctu Nemcu do Nemecka zvetsil bremeno, ktere jiz doleha na okupacni urady, soudi, ze tento problem by mela zkoumat predevsim Kontrolni rada a prihlizet pri tom zvlaste k tomu, aby tito Nemci byli spravedlive rozdeleni mezi jednotliva okupacni pasma. Davaji proto svym zastupcum v Kontrolni rade prikaz, aby co nejdrive svym vladam oznamili, kolik takovych osob uz prislo do Nemecka z Polska, Ceskoslovenska a Madarska, a aby podali odhad, v jake dobe a jak rychle by mohly byt provedeny dalsi odsuny vzhledem k nynejsi situaci v Nemecku. rnO tom se soucasne uvedomuji ceskoslovenska vlada, polska prozatimni vlada a kontrolni komise v Madarsku se zadosti, aby zatim zastavily dalsi vyhostovani, dokud zucastnene vlady neprozkoumaji zpravy svych zastupcu v Kontrolni rade. rnrnXIV. VOJENSKE JEDNANI rnV dobe konference doslo k schuzim nacelniku stabu tri vlad, na nichz se jednalo o vojenskych vecech spolecneho zajmu. rnPodepsani:rnJ. V. Stalin rnHarry S. Truman rnC. R. Attlee rnBerlin 2. srpna 1945. rnrnPROTOKOL ZE DNE 2. SRPNA 1945 O JEDNANI BERLINSKE KONFERENCE rnI. ZRIZENI RADY MINISTRU ZAHRANICNI rnA. Konference dospela k teto dohode o prijeti Rady ministru zahranici, ktera by provedla potrebne pripravne prace pro mirove usporadani: rn(Casti A, C a D tohoto oddilu byly pojaty do zpravy tri hlav vlad) rnB. Bylo dohodnuto, ze kazda ze tri vlad zasle vyzvu stejneho zneni vlade cinske a francouzske, aby schvalily tento text a pripojily se k zrizeni Rady. Dohodnuty text vyzvy znel takto: rnNavrh Rady ministru zahranicnich na vyzvu stejneho zneni, kterou ma kazda ze tri vlad oddelene poslat cinske a francouzske vlade: rn"Vlady Spojeneho kralovstvi, Spojenych statu americkych a SSSR povazuji za nutne neprodlene zahajit nutne pripravne prace pro mirove usporadani Evropy. Proto se dohodly, ze bude zrizena Rada ministru zahranici peti velmoci, ktera by pripravila mirove smlouvy s evropskymi nepratelskymi staty, jez by byly predlozeny Spojenym narodu. Rada ma byt dale poverena, aby navrhla upravu nevyresenych uzemnich otazek v Evrope a aby jednala o kazde jine veci, kterou by se clenske vlady pripadne dohodly Rade predlozit." rnText prijaty tremi vladami zni: rn"V dohode s vladami Spojenych statu a SSSR, vladou Jeho Velicenstva ve Spojenem kralovstvi a vladou SSSR zasila vlada Spojenych statu, Spojeneho kralovstvi a sovetska vlada vlade Ciny (Francie) srdecne pozvani, aby schvalila vyse uvedeny text a zucastnila se zrizeni Rady. Vlada Jeho Velicenstva, vlada Spojenych statu a sovetska vlada prikladaji ucasti cinske (francouzske) vlady na navrzenych ujednanich velkou dulezitost a doufaji, ze na toto pozvani obdrzi brzkou a priznivou odpoved." rnrnII. ZASADY UPRAVUJICI NAKLADANI S NEMECKEM V POCATECNIM OBDOBI KONTROLY rnCast II. Protokolu byla pojata do zpravy tri hlav vladrnrnIII. NEMECKE REPARACE rnCast III. Protokolu byla pojata do zpravy tri hlav vladrnrnIV. OPATRENI TYKAJICI SE NEMECKEHO VALECNEHO A OBCHODNIHO LODSTVA rnA. Byly dohodnuty tyto zasady po rozdeleni nemeckeho lodstva: rn1. Celkova sila nemeckeho povrchoveho lodstva, s vyjimkou lodi potopenych a lodi odnatych Spojenych narodum, avsak vcetne lodi, ktere se staveji nebo opravuji, bude rozdelena rovnym dilem mezi SSSR, Spojene kralovstvi a Spojene staty. rn2. Lodmi, ktere se staveji nebo opravuji, jsou mineny lode, jejichz postaveni nebo oprava muze byti dokoncena behem 3 az 6 mesicu, podle typu lode. Zda lode, ktere jsou ve stavbe nebo oprave, maji byt dohotoveny nebo opraveny, rozhodne technicka komise ustanovena tremi mocnostmi, o niz se projednava dale, pri cemz plati zasada, ze dohotoveni nebo oprava techto lodi musi byt dokonceny v uvedene lhute, aniz budou zvyseny odborne pracovni sily v nemeckych lodenicich a aniz bude dovoleno znovu otevrit nektere nemecke lodenice nebo s nimi spojeny prumysl. Dnem dokonceni se rozumi den, kdy lod bude s to po prve vyplout, nebo podle miroveho meritka je tim minen den, kdy lodenice obvykle dodala lod vlade. rn3. Vetsina nemeckeho podmorskeho lodstva bude potopena. Nebude zachovano vice jak 30 ponorek, ktere budou rozdeleny rovnym dilem mezi SSSR, Spojene kralovstvi a Spojene staty k pokusnym a technickym ucelum. rn4. Veskere sklady vyzbroje, streliva a zasob nemeckeho lodstva nalezejici k lodim odevzdanym podle odstavce 1 a 3 budou odevzdany velmocem, ktere tyto lode dostanou. rn5. Mezi tremi velmocemi je shoda v tom, ze utvori tristrannou namorni komisi, slozenou ze dvou zastupcu za kazdou vladu s potrebnym personalem, ktera predlozi dohodnuta doporuceni o prideleni urcitych nemeckych valecnych lodi trem vladam a ktera bude projednavat ostatni podrobnosti vyplyvajici z dohody tri vlad o nemeckem lodstvu. Komise se po prve sejde nejpozdeji 15. srpna 1945 v Berline, kde bude jeji sidlo. Kazda delegace v komisi bude mit na zaklade vzajemnosti pravo prohlizet nemecke valecne lodi, at jsou kdekoli. rn6. Tri vlady jsou zajedno v tom, ze prevod lodi, a to i tech lodi, ktere jsou ve stavbe a v oprave, bude ukoncen co nejdrive, avsak nejpozdeji do 15. unora 1946. Komise bude prekladat ctrnactidenni zpravy, citajic v to navrhy na postupne pridelovani lodi, jakmile se na techto navrzich dohodne. rnB. Byly dohodnuty tyto zasady pro rozdeleni nemeckeho obchodniho lodstva. rn1. Nemecke obchodni lodstvo, ktere se vzdalo trem mocnostem, at se nachazi kdekoli, bude rovnym dilem rozdeleno mezi SSSR, Spojene kralovstvi a Spojene staty. Skutecny prevod lodi na prislusne staty bude proveden, jakmile to bude prakticky mozne po ukonceni valky s Japonskem. Spojene kralovstvi a Spojene staty odevzdaji ze sveho podilu na nemeckych lodich primerene mnozstvi ostatnim spojeneckym statum, jejichz obchodni lodstvo utrpelo ve spolecnem boji proti Nemecku vysoke ztraty, s vyjimkou Polska, jemuz cast sveho podilu odevzda Sovetsky svaz. rn2. Pridelovani techto lodi, jejich zajisteni muzstvem a jejich operace budou do konce valky s Japonskem podlehat dozoru a pravomoci Spolecneho uradu pro upravu plavby a Spojeneho namorniho uradu. rn3. I kdyz skutecny prevod lodi bude odlozen az do ukonceni valky s Japonskem, poridi tristranna lodni komise inventar a oceni vsechny lode, ktere jsou k dispozici, a doporuci konkretni rozdeleni podle odstavce 1. rn4. Nemecke vnitrozemske a pobrezni lode, ktere spojenecka Kontrolni rada pro Nemecko uzna za nezbytne pro udrzeni zakladniho nemeckeho miroveho hospodarstvi, nebudou zahrnuty do lodniho parku takto rozdeleneho mezi tri velmoce. rn5. Mezi tremi vladami je shoda v tom, ze se utvori tristranna komise pro obchodni lodstvo, slozena ze dvou zastupcu za kazdou vladu s prislusnym personalem; tato komise bude predkladat dohodnuta doporuceni o pridelovani konkretnich nemeckych lodi trem vladam a bude projednavat ostatni podrobnosti vyplyvajici z ujednani tri vlad o nemeckych obchodnich lodich. Komise bude konat svou prvni schuzi nejpozdeji 1. zari 1945 v Berline, kde bude jeji sidlo. Kazda delegace v komisi budu mit na zaklade vzajemnosti pravo prohlizet nemecke obchodni lode, at jsou kdekoli. rnrnV. MESTO KRALOVEC A PRILEHLA OBLAST rnCast V. Protokolu byla pojata do zpravy tri hlav vladrnrnVI. VALECNI ZLOCINCI rnCast VI. Protokolu byla pojata do zpravy tri hlav vladrnrnVII. RAKOUSKO rnCast VII. Protokolu byla pojata do zpravy tri hlav vladrnrnVIII. POLSKO rnCast VIII. Protokolu byla pojata do zpravy tri hlav vladrnrnIX. UZAVRENI MIROVYCH SMLUV A PRIJETI DO ORGANISACE SPOJENYCH NARODU rnCast IX. Protokolu byla pojata do zpravy tri hlav vladrnrnX. UZEMNI PORUCENSTVI rnCast X. Protokolu byla pojata do zpravy tri hlav vladrnrnXI. PREZKOUMANI POSTUPU SPOJENECKYCH KONTROLNICH KOMISI V RUMUNSKU, BULHARSKU A MADARSKU rnCast XI. Protokolu byla pojata do zpravy tri hlav vladrnrnXII. SPORADANY ODSUN NEMECKEHO OBYVATELSTVA rnCast XII. Protokolu byla pojata do zpravy tri hlav vladrnrnXIII. NAFTOVE ZARIZENI V RUMUNSKU rnNa konferenci bylo dohodnuto zridit dve dvoustranne komise znalcu, z nichz jedna by se skladala ze clenu britskych a sovetskych a druha z clenu americkych a sovetskych, aby vysetrily fakta a prozkoumaly doklady jako zaklad pro reseni otazek, jez vznikly z odstraneni naftoveho zarizeni v Rumunsku. Bylo dale dohodnuto, ze tito znalci zahaji svou praci do deseti dnu primo na miste. rnrnXIV. IRAN rnBylo dohodnuto, ze spojenecka vojska budou okamzite stazena z Teheranu a ze dalsimi etapami odsunu jednotek z Iranu bude se zabyvat schuze Rady ministru zahranici, ktera se bude konat v zari 1945 v Londyne. rnrnXV. MEZINARODNI PASMO V TANGERU rnByl prozkouman navrh sovetske vlady a ucinena tato rozhodnuti: rnPo prozkoumani otazky pasma v Tangeru se dohodly tri vlady, ze toto pasmo, ktere zahrnuje mesto Tanger s okolim, zustane mezinarodni vzhledem k svemu zvlastnimu strategickemu vyznamu. rnOtazka Tangeru se projedna v blizke budoucnosti na parizske schuzi zastupcu vlad Svazu sovetskych socialistickych republik, Spojenych statu, Spojeneho kralovstvi a Francie. rnrnXVI. CERNOMORSKE UZINY rnTri vlady uznavaji, ze umluva uzavrena v Montreaux ma byt revidovana, nebot nevyhovuje dnesnim pomerum. rnJako dalsi krok bylo dohodnuto, ze tato vec bude predmetem primych rozhovoru mezi kazdou ze tri vlad a vladou tureckou. rnrnXVII. MEZINARODNI VNOTROZEMSKE VODNI CESTY rnKonference se zabyvala navrhem delegace Spojenych statu k teto veci a bylo dohodnuto, ze bude predlozen k- projednani pristi schuzi Rady ministru zahranici v Londyne. rnrnXVIII. EVROPSKA VNITROZEMSKA DOPRAVNI KONFERENCE rnBritska a americka delegace na konferenci informovaly delegaci sovetskou o prani britske a americke vlady svolat znovu evropskou vnitrozemskou dopravni konferenci a prohlasily, ze by uvitaly ujisteni, ze se sovetska vlada zucastni praci znovu svolane konference. Sovetska vlada s ucasti na teto konferenci souhlasila. rnrnXIX. SMERNICE PRO VOJENSKE VELITELE VE SPOJENECKE KONTROLNI RADE PRO NEMECKO rnTri vlady se dohodly, ze kazda z nich zasle instrukce svemu zastupci v Kontrolni rade pro Nemecko, ktere by ho seznamily se vsemi rozhodnutimi konference, jez se tykaji veci spadajicich do oboru jeho pusobnosti. rnrnXX. POUZITI SPOJENECKEHO MAJETKU PRO REPARACE SATELITNICH STATU NEBO JAKO "VALECNE KORISTI" rnNavrh (Priloha II) podany americkou delegaci konference v zasade prijala, ale sepsani dohody o teto veci bude vypracovano diplomatickou cestou. rnrnXXI. VOJENSKA JEDNANI rnPRILOHA I. rnText dopisu poslaneho 12. cervence zastupcum vlady Spojenych statu a vlady Spojeneho kralovstvi ve Spojenecke kontrolni komisi v Madarsku. rn"Vzhledem k zmenene situaci, vznikle po skonceni valky s Nemeckem, povazuje sovetska vlada za nutne stanovit pro Spojeneckou kontrolni komisi v Madarsku tento zpusob prace: rn1. V obdobi pred uzavrenim miru s Madarskem bude predseda (nebo mistopredseda) S.K.K. svolavat pravidelne porady s britskymi a americkymi zastupci, kde budou projednavany nejdulezitejsi otazky tykajici se prace S.K.K. Porady se budou svolavat jednou za deset dni nebo v pripade potreby casteji. rnSmernice S.K.K. k zasadnim otazkam vyda pro madarske urady predseda Spojenecke kontrolni komise po dohode s britskymi a americkymi zastupci. rn2. Britsti a americti zastupci v S.K.K. se zucastni vseobecnych konferenci prednostu oddeleni a delegatu S.K.K. , svolanych predsedou S.K.K.; tyto schuze budou pravidelne. Britsti a americti zastupci se budou zucastnovat bud osobne, nebo, kde to bude vhodne, prostrednictvim svych zastupcu tez prace smisenych komisi vytvorenych predsedou S.K.K. ke zkoumani otazek, jez souvisi s vykonem funkce S.K.K. rn3. Americkym a britskym zastupcum bude povolen volny pohyb v zemi s podminkou, ze S.K.K. bude predem informovana o dobe a smeru cest. rn4. O veskerych otazkach souvisejicich s povolenim vstupu nebo odchodu clenu personalu americkych a britskych zastupcu v Madarsku rozhodne predseda S.K.K. nejdele do jednoho tydne. rn5. Leteckou dopravu posty, nakladu a diplomatickych kuryru do Madarska a z Madarska obstaraji britsti a americti zastupci u S.K.K. podle uprav a ve lhutach stanovenych S.K.K. nebo v mimoradnych pripadech po predchozi dohode s predsedou S.K.K. rnPovazuje za nutne dodat, ze ve vsech ostatnich bodech zustanou i nadale v platnosti soucastne statuty tykajici se S.K.K. v Madarsku, ktere byly potvrzeny 20. Ledna 1945. rnPRILOHA II. rnPouziti spojeneckeho majetku pro reparace satelitnich statu nebo jako "valecne koristi". rn1. Bremeno reparaci a "valecne koristi" nema postihnout spojenecke prislusniky. rn2. Provozni zarizeni. Jsme proti tomu,aby se spojenecky majetek odvazel z titulu reparaci, "valecne koristi" nebo pod jakoukoli jinou zaminkou. Spojenecti prislusnici utrpeli by skodu tim, ze by byly zniceny tovarny a z toho by vyplynula ztrata trhu a obchodnich spojeni. Zabaveni spojeneckeho majetku znemoznuje satelitnimu statu, aby splnil v primeri obsazeny zavazek plne obnovit prava a zajmy spojeneckych narodu a jejich prislusniku. rnSpojene staty spolehaji na to, ze jine okupacni mocnosti vrati veskere zarizeni jiz odvezene a zastavi jeho odvoz. Tam, kde takove zarizeni nebude nebo nemuze byt vraceno, budou Spojene staty zadat, aby satelitni stat poskytl americkym prislusnikum primerenou, efektivni a okamzitou nahradu a aby tato nahrada mela stejne poradi jako reparacni platy. rnTyto zasady se vztahuji na vsechen majetek, ktery je bud uplne nebo z podstatne casti vlastnictvim spojeneckych prislusniku. V pripade, ze bude odvezen majetek, na kterem americky stejne jako cely spojenecky zajem je mensi nez podstatny, ocekavaji Spojene staty primerenou, efektivni a okamzitou nahradu. rn3. Bezna vyroba. I kdyz se Spojene staty nestavi proti reparacim z bezne vyroby spojeneckych investic, musi satelitni stat poskytnout spojeneckym prislusnikum okamzitou a primerenou nahradu vcetne postacujicich devis nebo vyrobku, aby mohli hradit oduvodnene naklady v devisach a prevest primereny zisk z svych investic. Take takoveto nahrady musi mit stejne poradi jako reparace. rnPovazujeme za nutne, aby satelitni staty neuzaviraly smlouvy, dohody nebo ujednani, ktere odpiraji spojeneckym prislusnikum pristup k obchodu, surovinam a prumyslu ze stejnych podminek a aby primerene pozmenili jakekoli platne dohody, ktere by mohly mit takovyto ucinek.


Evropa

de:Europa en:Europe eo:Euxropo es:Europa fr:Europe nl:Europa pl:EuroparnrnZemepis > Kontinent > Evroparn----rnrnEvropa je take Jupiteruv mesic.rnrn----rnEvropa je maly svetadil (pouze Australie je mensi), avsak v roce 2000 mela 729.000.000 obyvatel. Mluvi se zde 209 ruznymi jazyky ze 6 jazykovych rodin. Historicky a kulturne mela Evropa veliky vliv na svetovou civilizaci. rnrnNa sever od Evropy se rozklada Severni ledovy ocean, na vychode Atlantsky ocean, na jihu Stredozemni more, Cerne more a Kavkaz, a na vychode Kaspicke more a Ural. rnrnEvropa ma 44 nezavislych zemi:rnrnrnrn rnrnrn*Albaniern*Andorrarn*Beloruskorn*Belgiern*Bosna a Hercegovinarn*Bulharskorn*Ceskorn*Danskorn*Estonskorn*Finskorn*Franciern*Chorvatskorn*Irskorn*Islandrn*Italiern*Lichtenstejnskorn*Litvarn*Lotysskorn*Lucemburskorn*Madarskorn*Makedoniern*Maltarn*Moldavskorn*Monakorn*Nizozemskorn*Nemeckorn*Norskorn*Polskorn*Portugalskorn*Rakouskorn*Rumunskorn*Ruskorn*Reckorn*San Marinorn*Srbsko a Cerna Horarn*Slovenskorn*Slovinskorn*Spanelskorn*Svedskorn*Svycarskorn*Tureckorn*Ukrajinarn*Vatikanrn*Velka Britanie (patri k ni Anglie, Skotsko, Wales a Severni Irsko)rnrna dve autonomni souostrovi:rnrn*Faerske ostrovy (Dansko)rn*Alandy (Finsko)rnrna jedna kolonie:rnrn*Gibraltar (Britanie)rnrnrnrnrnVetsina statu je clenem Rady Evropy a 15 zemi je clenem Evropske Unie.

doplnění závorky


Elektrický obvod

Elektricky obvod je uzavrene vodive spojeni elektrickych soucastek, kterym muze protekat elektricky proud. Nejdulezitejsimi soucastkami v obvodu jsou: elektricky zdroj (tez zdroj elektrickeho proudu, zdroj elektrickeho napeti nebo zdroj elektricke energie) a elektricky spotrebic. Spojeny jsou vodici.rnrnPro zakresleni elektrickeho obvodu slouzi schema, ve kterem kazda soucastka ma svou znacku:rnrnelektricky zdroj rnbateriernvodicernspinacrntlacitkornzarovkarndiodarntranzistorrnrnzpet - Elektrina a magnetismus


Copyright

copyright - podle Vseobecne umluvy o autorskem pravu uzavrene v Zeneve 1952 jsou vsechna "dusevni vlastnictvi" chranena jeste 70 let po smrti autora, to znamena, ze je lze pouzit pouze se souhlasem autora (za jeho zivota) nebo jeho dedicu (po jeho smrti). rnrnAutorstvi samo je chraneno na veky, cili nikdo si nemuze privlastnit Hamleta nebo Dona Quijota a vydavat je jako sva dila, i kdyz autori zemreli uz pred staletimi. Nezalezi na tom, zda se jedna o text umelecky, odborny, novinarsky, zda jde o dilo mistrovske nebo slaboduche. rnrnCopyright se v knihach znaci znackou ©.rnrnV roce 1967 vznikla Svetova organizace dusevniho vlastnictvi (World Intellectual Property Organization, WIPO), ktera chce napomahat k ucte k dusevnimu vlastnictvi.rnrnGFDL (anglicka zkratka "GNU Free Documentation License", Povoleni GNU pro volne dokumenty) se podoba GPL,avsak tyka se dokumentu, nikoliv programu. Dokument pod timto povolenim je volny a verejny. Kopie dokumentu a dokonce redakce zustavaji pod povolenim. Je mozne prodavat exemplare. ale ty museji dat k dispozici verzi, kterou lze dale redigovat. GFDL povoluje oznacit nemenne varianty, napr. pro autorske poznamky. rnrnWikipedie pouziva variantu GFDL, ktera se jeste vyviji. GFDL zakazuje Wikipedii pouzivat texty, ktere spadaji pod copyright, krome tech, ktere jiz patri pod povoleni GDFL nebo ktere povolil sam autor. Jinak je treba, aby prispevatele do Wikipedie vytvareli texty vlastni.rn rnOficialni text GFDL v anglictine je http://www.gnu.org/copyleft/fdl.html


Metr

je zakladni jednotka delky.rnrnDefinice metru (podle soustavy SI): Metr je delka, kterou urazi svetlo ve vakuu za 1/299 792 458 s (driv: Metr je delka, rovnajici se 1 650 763,73 nasobku vlnove delky zareni siriciho se ve vakuu, ktere prislusi prechodu mezi energetickymi hladinami 2p10 a 5d5 atomu kryptonu 86.rnrnzpet - Delka - Soustava SI


Kilogram

je zakladni jednotka hmotnosti.rnrnDefinice kilogramu (podle soustavy SI): Kilogram je hmotnost mezinarodniho prototypu kilogramu uloleneho u Mezinarodniho uradu pro miry a vahy v Sevres (Francie).rnrnzpet - Hmotnost - Soustava SI

pl


Policie

PolitikarnrnPolicie (z reckeho polis = mesto) je ozbrojena slozka statu, urcena hlavne k udrzovani poradku uvnitr statu (na rozdil od armady, ktera chrani pred vnejsim nepritelem), k ochrane prav, majetku a bezpecnosti obcanu a k chytani pachatelu trestne cinnosti. Casto byva zneuzivana k potlacovani a kriminalizovani politickych odpurcu tech, kteri jsou zrovna u moci. Policie ruznych statu spolu spolupracuji k dopadeni nebezpecnych kriminalnich zivlu, operujicich na uzemi vice statu.rnrn*Interpolrn*Mezinarodni policejni asociace


Mezinárodní policejní asociace

Politika > PoliciernrnMezinarodni policejni asociace, anglicky International Police Association (IPA) je nejvetsi svetova organizace sdruzujici policisty jako jednotlivce. rnrnZakladatelem byl Arthur TROOP 1. ledna 1950 s cilem vytvorit pratelske vztahy a zkvalitneni prace mezi policisty. Ceska sekce vznikla v roce 1991. rnrnZnakem asociace je obrazek Zemekoule, v jejiz horni casti je napis INTERNATIONAL POLICE ASSOCIATION a ve spodni casti SERVO PER AMIKECO, coz v esperantu znamena sluzba skrze pratelstvi)rnrnrnZakladni organizace ma webovou stranku:rnrnhttp://www.ipa-iac.org/iac/ rnrnCeskou sekci najdete na rnrnhttp://www.mujweb.cz/www/ipacz


Arthur TROOP

Politika - PoliciernrnArthur TROOP (15.12.1914 Lincoln, Anglie - 30.11.2000 Peterborough, Anglie) byl anglicky policista, ktery v roce 1950 zalozil Mezinarodni policejni asociaci (IPA).rnrnVystudoval na Ruskin College a v Oxfordu (ekonomii), 19.6.1936 se stal policistou a 1. 1. 1950 zalozil organizaci IPA. V roce 1965 ziskal britske vyznamenani British Empire Medal.rnrnZivotopis v anglictine lze najit na rnrnhttp://www.region29ipa.org/Arthur%20Troop%20Page.htm


Termika

Termika je obor fyziky, ktery se zabyva teplem a tepelnymi jevy.rnrnZakladni tematarnrnVnitrni energie - Teplo - Teplota - Sireni tepla - Tani - Tuhnuti - Var - Vyparovani - Kapalneni (Kondenzace) - Sublimace - Desublimace - ...rnrnVelicinyrnrnTeplo - Teplota - Skupenske teplo tani - Skupenske teplo tuhnuti - Skupenske teplo varu - Merne skupenske teplo tani - Merne skupenske teplo varu - Teplota tani - Teplota tuhnuti - Teplota varurnrnTepelne strojernrnSpalovaci motory - Chladici stroje - ...rnrnTermika v kuchynirnrnVareni - Duseni - Smazeni - Fritovani - Peceni - Grilovani - Zavarovani - Flambovani - Vareni v Papinove hrnci - Papinuv hrnec - Mikrovlnna trouba - Lednicka - Termoska - Remoska...rnrnTermika v zemske atmosferernrnTlakova vyse - Tlakova nize - Vitr - Studena fronta - Tepla fronta - ...rnrnrnzpet - Fyzika

přidání odkazů Termoska & Remoska


Vnitřní energie

Vnitrni energie telesa je soucet pohybove energie a polohove energie vsech jeho castic.rnrnPohybova energie castic se na telese projevuje jako teplota telesa. Cim rychlejsi pohyb castic, tim vyssi je teplota telesa.rnrnPolohova energie castic se na telese projevuje jako pevnost telesa. Cim vetsi polohova energie castic, tim pevnejsi je teleso.rnrnzpet - Termika


Teplo

Teplo je cast vnitrni energie, kterou teleso prijme nebo odevzda pri tepelne vymene druhemu telesu. Je treba rozlisovat dve ruzne veliciny: teplota, ktera vyjadruje stav telesa, a teplo, ktere vyjadruje zmenu stavu telesa.rnrnZnacka: QrnrnZakladni jednotka: joule, zkratka JrnrnDalsi jednotky: viz pracernrnVypocet: Q = m.c.Δt, kde m je hmotnost, c je merna tepelna kapacita, Δt je rozdil pocatecni teploty t1 a koncove teploty t2 (Δt = t2 - t1).rnrnzpet - Termika - Fyzikalni veliciny


Měrná tepelná kapacita

Merna tepelna kapacita je mnozstvi tepla potrebneho k ohrati 1 kilogramu latky o 1 teplotni stupen (1 kelvin nebo 1 stupen Celsia).rnrnZnacka: crnrnZakladni jednotka: joule na kilogram a kelvin, zkratka J/kgKrn: (joule na kilogram a stupen Celsia, J/kg°C) rnrnDalsi jednotky: kilojoule na kilogram a stupen Celsia kJ/kg°CrnrnPrehled: rnrnvoda 4180 J/kgKrnled 2090 J/kgKrnzelezo 450 J/kgKrnrnzpet - Teplo - Fyzikalni veliciny


Tání

Tani je premena latky pevne na kapalnou. rnrnK tomu, aby pevna latka zacala tat, je treba ji zahrat na teplotu tani. Ruzne latky maji ruznou teplotu tani. K tomu, aby latka zahrata na teplotu tani roztala, je treba ji dodat skupenske teplo tani.rnrnKrystalicke latky taji pri jedne urcite hodnote teploty tani. Amorfni latky taji v rozmezi teplot (nejdrive meknou).rnrnzpet - Termika


Skupenství

Skupenstvi neboli stav je konkretni forma latky, charakterizovana predevsim usporadanim castic v latce a projevujici se typickymi vlastnostmi. rnrnRozlisujeme skupenstvi pevne, kapalne a plynne. rnrnZa ctvrte skupenstvi lze povazovat plazmu, nejedna se vsak o skupenstvi jedne latky, ale o skupenstvi "spolecne" vsem latkam, neboli o stav, ve kterem jiz nelze hovorit o urcite latce.rnrnzpet - Latka


Pevná látka

Pevna latka je jedno ze skupenstvi latek, pri kterem jsou castice latky vazany ve svych "pevnych" polohach, kolem kterych kmitaji.rnrnVnejsi projevy pevnych latek: rn- telesa z pevnych latek drzi svuj tvar, ke zmene tohoto tvaru je treba na teleso pusobit silou,rn- telesa z pevnych latek maji svuj objem,rn- elektricky proud ve vodivych pevnych latkach je zpusoben elektrony,rn- teplo se v pevnych latkach nemuze sirit proudenimrnrnPodle usporadani castic se pevne latky deli na krystalicke a amorfni.rnrnzpet - Latka - Skupenstvi


Kapalina

Kapalina neboli kapalna latka je jedno ze skupenstvi latek, pri kterem jsou castice latky relativne blizko sebe, ale nejsou vazany v pevnych polohach a mohou se pohybovat v celem objemu.rnrnVnejsi projevy kapalin: rn- kapalna telesa nemaji svuj tvar, ale maji tvar podle nadoby,rn- kapalna telesa maji vlastni objem,rn- kapalna telesa maji volny povrch (hladinu),rn- kapaliny tvori kapky (diky slabym pritazlivym silam mezi casticemi),rn- kapaliny jsou tezko stlacitelne,rn- elektricky proud ve vodivych kapalinach je zpusoben ionty,rn- teplo se v kapalinach muze sirit proudenimrnrnzpet - Latka - Skupenstvi


Plyn

Plyn neboli plynna latka je jedno ze skupenstvi latek, pri kterem jsou castice relativne daleko od sebe, pohybuji se v celem objemu a nepusobi na sebe pritazlivou silou.rnrnVnejsi projevy plynu: rn- plynna telesa nemaji svuj tvar, ale maji tvar podle nadoby,rn- plynna telesa nemaji vlastni objem, ale vyplnuji vzdy cely objem nadoby,rn- plynna telesa nemaji volny povrch (hladinu),rn- plyny jsou stlacitelne,rn- plyny vedou elektricky proud jen za urcitych specialnich podminek,rn- teplo se v plynech muze sirit proudenimrnrnzpet - Latka - Skupenstvi


Částice

Castice je velmi mala cast latky, projevujici se pro ni typickymi vlastnostmi. Ruzne kombinace castic tvori ruzne latky.rnrnSeznam castic: atom, molekula, elektron, proton, neutron, kationt, aniont, pozitron, ...rnrnzpet - Hmota - Pevna latka - Kapalina - Plyn


Atom

Atom je nejmensi castice ruzna pro ruzne latky.rnrnAtom se da jeste dale rozdelit na jadro a obal, v jadre se vyskytuji protony a neutrony, v obale se vyskytuji elektrony. Tyto castice jsou ve vsech atomech stejne, ruzne atomy se lisi pouze jejich poctem.rnrnV prirode existuje 92 ruznych druhu atomu. Druh atomu je urcen poctem protonu (1 az 92) v jeho jadre. Atomy s vetsim poctem protonu byly vyrobeny umele, ale jejich jadra jsou nestabilni a samovolne se rozpadaji.rnrnAtomy se mohou seskupovat do molekul.rnrnzpet - Castice


Translatologie

Literatura - LingvistikarnrnTranslatologie je lingvisticko-literarni obor, zabyvajici se prevodem textu z jednoho jazyka do jineho, at uz prekladatelem lidskym nebo strojovym, pisemne (Preklad) nebo ustne (Tlumoceni). Zajima se o otazky presnosti (vernosti) prekladu, prevodem textu z jedne kulturni oblasti nebo dejinne doby do jine.


Tlumočení

Lingvistika - TranslatologiernrnTlumoceni je ustni prekladani z jednoho jazyka do druheho pri projevu (prednasce) nebo pri rozhovoru. Sluzby tlumocniku jsou obvykle pouzivany na mezinarodnich konferencich, kde recnici hovori ve svem materstine nebo schvalenych jednacich jazycich a tlumocnici v tlumocnickych kabinkach prekladaji do dalsich jednacich jazyku tak, aby si kazdy z ucastniku mohl do svych sluchatek zvolit tlumoceni do toho jazyka, ktery mu nejlepe vyhovuje. V techto pripadech se tlumoci soucasne s recnikem, ktereho musi tlumocnik neustale dohanet.rnrnOvsem i pri rozhovorech statniku ci obchodniku pomahaji tlumocnici, casto pri obede, ktereho se take zucastni. Policie a soudy pouzivaji tlumocniky pro rozhovory se zahranicnimi svedky nebo delikventy. V techto pripadech tlumocnik obvykle pocka, az recnik vyslovi cast svych myslenek, odmlci se a poskytne tlumocnikovi cas k prekladu.rnrnPrace tlumocnika je narocna na pohotovost a rychlost, ma vsak mensi naroky na presnost v porovnani s prekladatelem. Tlumocnik dokonce nesmi byt prilis puntickarsky, musi pretlumocit predevsim jadro myslenky s vedomim, ze ji i trochu zjednodusil a ze neni jeho ukolem tlumocit individualni styl mluvciho.


Překlad

Literatura - TranslatologiernrnPreklad je pisemny prevod textu z jednoho jazyka do druheho, at uz se jedna o text umelecky, odborny, popularne-naucny, administrativni, nabozensky, navod na pouziti pristroje apod. U umeleckeho prekladu je dulezity prevod nejen obsahu, nybrz i estetickych hodnot textu a individualniho stylu autora. U ostatnich druhu prekladu prevlada pozadavek na presnost a srozumitelnost. rnrnNa rozdil od tlumocnika nemusi byt prekladatel rychly, zato byva spise fanatikem presnosti a trpelivosti. Tato prace se hodi pro osoby schopne uzavrit se v pracovne na nekolik hodin denne a obklopit se desitkami slovniku a encyklopedii a premyslet nad spravnym prekladem nesnadneho mista i nekolik dni. A po nekolika mesicich se opet k prekladu vratit, precist ho ocima jakoby jineho cloveka a znovu prepracovat neuspokojiva reseni.rnrnPrekladatel obvykle preklada z ciziho jazyka do sve materstiny. Potrebuje nadprumernou znalost obou jazyku, krome toho i znalosti lingvistiky, stylistiky, literarni teorie a teorie prekladu.rnrnLiterarni prekladrnOdborny preklad


Odborný překlad

Translatologie - PrekladrnrnOdborny preklad je cizojazycny prevod textu z oblasti vedy a techniky. Protoze odborny text nepusobi tolik na fantazii a emoce jako spise na rozum, vyjadruje se v pojmech, terminech a definicich, musi prekladatel odborneho textu znat terminologii prislusneho oboru a orientovat se v oboru samem. Nemusi dbat na individualni styl autora a zachovavat jeho esteticke principy, coz vsak neznamena, ze by odborny styl smel byt kostrbaty a nemotorny. Na urcitou prirozenou eleganci je treba dbat. rnrnV nekterych pripadech maji ovsem i odborne texty vyrazny autorsky styl (napr. spisy filozoficke a esejisticke), ktery by se z prekladu nemel vytratit. Odobrny preklad se pak blizi prekladu literarnimu.


Literární překlad

Literatura - Translatologie - PrekladrnrnLiterarni preklad je cizojazycny preklad beletrie, eseje, uvahy, literarni kritiky a podobnych textu s vyraznym autorskym stylem a vyznamnou estetickou slozkou vedle slozky obsahove. rnrnLiterarni preklad se snazi prevest do jineho jazyka nejen autorovy myslenky, nybrz i individualnost jeho stylu, krasu popisu, atmosferu mista, doby a narodnosti (u scenek a postav), pusobit na ctenarovu fantazii a emoce podobne jako v originale.rnrnrnAloys SKOUMAL


Nakladatelství

LiteraturarnrnNakladatelstvi je firma (cili pravnicka osoba), ktera ma zivnostenske opravneni vydavat knihy a jine publikace, a to bud jako cinnost hlavni (pak se nazyva vydavatelstvim) nebo jako vedlejsi doplnkovou cinnost.rnrn=Ceska nakladatelstvi=rnrnESPERO PUBLISHING rnKAVA-PECH rnV-ART


ESPERO PUBLISHING

NakladatelstvirnrnESPERO PUBLISHING je firma prekladatele Mgr. Bohumila Bouzka z Usti nad Labem, ktera vydala cesky preklad americke knihy Zaklady bunecne biologie.rnBlizsi informace o firme i o knize najdete na webove strancernrnhttp://www.espero.cz


KAVA-PECH

NakladatelstvirnrnrnKAVA-PECH cili kongresova a vzdelavaci agentura Petra Chrdleho v Dobrichovicich je firma zabyvajici se nejen publikacni cinnosti, ale i poradanim tematickych seminaru a zajezdu. Publikuje dila prevazne v cestine, esperantu a nemcine, beletrie i odborne prace.rnrnFirme patri domeny http://www.kava-pech.cz a http://www.esperanto.cz rnrn=Z publikacni cinnosti=rnrnSachs, R. Nebezpeci tropickych nemocirnBarandovska-Frank, Vera: Latina jako mezinarodni jazykrnLanksy, M., Fialova, I.: Vzdelavaci kybernetika ve vyzkumu a vyucernChrdle, Petr: Soucasne trendy ve vzdelavanirnKurisu Kei: Co mi dala ceska literaturarnChrdle, P., Chrdlova, S.: Esperantem za tri mesicernChrdlova, S., Malovec, M: Baza ceha konversacio (minimum cestiny pro zahranicni turisty, vyslo esperantsky, nemecky, anglicky, rusky, italsky a francouzsky)rnMalovec, M.: Gramatiko de EsperantornHasek, J. Ne nur soldato Svejk (Nejen vojak Svejk - Haskovy povidky v esperantu)rnCapek, Karel: Milito kontrau Salamandroj (Valka s Mloky, v esperantu)rnLanska, J. Kybernetische Padagogik


Teplota tání

Teplota tani je teplota, pri niz pevna latka taje.rnrnZnacka: ttrnrnPrehled teplot tani: (za normalniho tlaku)rnrnled 0 °Crnzelezo 1 540 °Crnocel 1 350 - 1 400°C rnhlinik 660°C rnmed 1 084°C rnolovo 328°C rncin 232°C rnwolfram 3 390°C rnrtut -38,9 °Crnrhenium 3 180°C rnosmium 3 000°C rnuhlik 3 550°C rnporcelan 1 680°C rnmaslo 32°C rnparafin 38 - 56°C rnetanol -115 °Crnvodik -259 °Crnvzduch -213 °Crnrnzpet - Termika - Tani - Teplota tuhnuti

předělávka obsahu stránky


V-ART

Literatura - NakladatelstvirnrnObcanske sdruzeni V-ART je umelecke sdruzeni jako registrovana nekomercni pravnicka osoba urcena pro zajemce o literaturu a umeni obecne. Vydava periodika na internetu pod znackou Litterate, konkretne Chudove koreny, Zvuceni, Zonty a almanach Adieu. rnrnrnhttp://v-art.envision.cz/


Litterate

Literatura - V-ARTrnrnLitterate je literarni utvar umeleckeho obcanskeho sdruzeni V-ART,rnktery vydava internetove casopisy Chudove koreny, Zvuceni, Zonty a almanach Adieu. Editorem je Miroslav VEJLUPEK, externe spolupracuje rada osobnosti z literatury i vytvarneho umeni, jejichz seznam lze najit na strance Litterate (http://v-art.envision.cz/schema.htm ) v rubrice SALA TERRENA. Casopisy pak pod nazvem PIANO NOBILE.rnrnhttp://v-art.envision.cz/pianno_nobile.htm


Chůdové kořeny

Literatura - V-ART - LitteraternrnChudove koreny je internetova revue literatury a vytvarneho umeni vydavana obcanskym sdruzenim V-ART jako subprojekt internetoveho utvaru Litterate. Vychazi trikrat rocne.rnrnrnhttp://v-art.envision.cz/chudove_koreny/index.htm

www


Stan BUBENIČ

Esperantska literaturarnrnrnStan BUBENIC, vlastnim jmenem Stanislav Bubenicek (1904-1979) byl cesky esperantista, doktor prav, ktery procestoval s cirkusem kus sveta a sve vzpominky zpracoval v autobiograficke knize napsane v esperantu: rnSub cirkotendo (Pod cirkusovym stanem) (1988)rnrnStanislav Bubebicek se narodil v Litomysli, v Praze vystudoval prava, ozenil se, avsak jeho zena byla za valky odvlecena do koncentracniho tabora Tereblinka. Odtud se vratila a pomahala manzelovi vest advokatni poradnu az do roku 1948, kdy ji po prevratu museli uzavrit a zivit se, jak se dalo. Bubebicek pracoval v recepci hotelu, v tovarne, prodaval obrazy, kacel stromy a vystridal celkem sestnact zamestnani. Pred praci v dolech ho zachranila laska k hudbe a hra na tubu, protoze ziskal misto v cirkusovem orchestru. rnrnV roce 1964 odesel do duchodu, vratil se do rodne Litomysle a seznamil se s Karlem Picem, vyznamnym esperantskym spisovatelem, a sam se zacal esperantu ucit. Nakonec se rozhodl sepsat sve vzpominky. Urcite literarni zkusenosti uz mel s texty Zac je v Hradci pardubicky pernik? a Kvapik pro Lipicany. V tvorbe ho utvrzovala jeho nizozemska pritelkyne Jenny Heetkampova, se kterou si dopisoval. Rukopis ji odeslal v roce 1969 a ona zacala shanet nakladatele. rnrnPodarilo se ji to az po Bubenickove smrti v roce 1988. O amaterske nezkusenosti svedci fakt, ze na titulni stranu napsala Litomysl 1969, coz je datum dokonceni rukopisu, nikoliv misto a vydani knihy. To vsak nesnizuje hodnotu knihy, ktera neni ani tak v literarni rovine, jako spise v autentickem vyliceni cirkusoveho prostredi.


Sub cirkotendo

Esperantska literaturarnrnSub cirkotendo (Pod cirkusovym stanem) je vzpominkova kniha ceskeho autora Stanislava Bubenicka, kterou napsal v esperantu pod literarnim pseudonimem Stan Bubenic. Autor hral v cirkusovem orchestru na tubu a poutave vylicil sve zazitky z cirkusoveho prostredi.rnrnKnihu pripravila do tisku jeho nizozemska pritelkyne Jenny Heetkamp, ktere zaslal rukopis v roce 1969, ale vydani se podarilo az po autorove smrti v roce 1988. Protoze se S. Bubenicek naucil esperanto az v duchodu a kratce nato zacal psat, kniha mela cetne jazykove nedostatky, takze pred vydanim prosla dukladnou redakci. Puvodni nazev znel Sub cirkotuko (Pod cirkusovou plachtou), byly odstraneny drobne mluvnicke a stylisticke chyby, ale celkova atmosfera cirkusu vcetne cirkusacke hantyrky zustala zachovana.


Ceská republika

de:Tschechische Republik en:Czech Republic pl:Czechy sv:Tjeckienrnrnrn#REDIRECT Ceska republika


Slovensko

- Evropa - SlovenskornrnrnrnrnrnSoubor:Slovak.jpgrnrnrnrnrnSlovenska republika (Slovensko) je zeme lezici ve stredni Evrope.rnHlavni mesto se jmenuje Bratislava.rnPlocha 48 845 km2rnrn Kod statu: SK. rn Oficialni nazev: Slovenska republika, zkracene Slovensko. rn Plocha: 48 845 km2. rn Politicky system: demokraticka republika. rn Hlava statu: prezident Rudolf SCHUSTER (od cervna 1999).rn Hlavni mesto: Bratislava (500 tis.). rn Velka mesta: Kosice, Banska Bystrica, Komarno. rn Obyvatelstvo: 5.414.937 (2000), z toho 86% Slovaku, 10% Madaru, % Cechu. rn Statni jazyk: slovenstina. rn Menova jednotka: slovenska koruna (=100 haliru); rn Historie: Slovensko bylo od roku 1918 casti Ceskoslovenska, ktere se v roce 1993 rozdelilo na dva samostatne staty - Ceskou republiku a Slovenskou republiku. rn Kulturni dedictvi: rn Turisticka mista: Vysoke Tatryrn Slovenska kultura:rn Slovenska veda:rn Slovensky sport:rnrn

de:


Polsko

Zemepis - EvroparnrnrnSoubor:Polsko.jpg


Fyzikální pole

Pole je prostor, ve kterem se projevuje pusobeni sily. rnrnDruhy poli: gravitacni pole, elektricke pole, magneticke polernrnzpet - Hmota


Elektrický odpor

Elektricky odpor je vlastnost elektrickych vodicu, ktere kladou pruchodu elektrickeho proudu odpor. Dobre vodice kladou maly odpor, spatne vodice kladou velky odpor. Velikost tohoto odporu vyjadruje stejnojmenna velicina.rnrnVelikost odporu zavisi na delce vodice (primo umerne), na obsahu prurezu vodice (neprimo umerne), na latce vodice (merny elektricky odpor) a na teplote.rnrnZavislost odporu na teplote je rozdilna pro vodice a polovodice. Odpor vodicu se vzrustajici teplotou stoupa, kdezto odpor polovodicu se vzrustajici teplotou klesa.rnrnPrevracena velicina k elektrickemu odporu je elektricka vodivost.rnrnZnacka: R (angl. Resistance)rnrnZakladni jednotka: ohm, zkratka ΩrnrnDalsi pouzivane jednotky: kiloohm, 1 kΩ = 1 000 ΩrnrnVypocet: 1) z vlastnosti vodicernrn: rnrnkde ρ je merny odpor, l delka, S obsah prurezu vodicernrn2) z Ohmova zakonarnrn: rnrnkde U je napeti na koncich vodice, I je proud prochazejici vodicemrnrn3) teplotni zavislost odporu vodicu: R = R0 . (1 + α . Δ t) , kde R0 je odpor vodice pri normalni teplote, α je teplotni soucinitel odporu, Δ t je teplotni rozdilrnrnSlovem odpor se oznacuje take pasivni elektrotechnicka soucastka rezistor, vyznacujici se jedinou vlastnosti - elektrickym odporem.rnrnZa specialnich podminek muze elektricky odpor nekterych latek klesnout na nulu. Takovym latkam se rika supravodice.rnrnrnzpet - Elektrina a magnetismus


Historické hlavy státu v Česku

Historicke hlavy statu v Ceske republicernrnPrvnim prezidentem Ceske republiky se stal Vaclav HAVEL. Vaclav HAVEL byl take prezidentem Ceskoslovenska od 29.prosince 1989 do 20.cervence 1992, kdy na svoji funkci abdikoval.rnrnSoucasnym prezidentem je Vaclav KLAUS.rnrn#Vaclav HAVEL - 26.ledna 1993 - 2.unora 2003rn#Vaclav KLAUS - od 7.brezna 2003 (slavnostni slib prezidenta)rnrnPodivejte se take na historicke hlavy statu v Ceskoslovensku.

Vytvoření nové stránky


Historické hlavy státu v Československu

Historicke hlavy statu v CeskoslovenskurnrnOd vzniku Ceskoslovenska v roce 1918 mela republika celkem 9 prezidentu.rnrn#1918 - 1935 Tomas Garrigue MASARYK (1850 - 1937)rn#1935 - 19381939 - 1948 Edvard BENES (1884 - 1948)rn#1938 - 1939 Emil HACHA (1872 - 1945)rn#1948 - 1953 Klement GOTTWALD (1896 - 1953)rn#1953 - 1957 Antonin ZAPOTOCKY (1884 - 1957)rn#1957 - 1968 Antonin NOVOTNY (1904 - 1975)rn#1968 - 1975 Ludvik SVOBODA (1895 - 1979)rn#1975 - 1989 Gustav HUSAK (1913 - 1991)rn#1989 - 1992 Vaclav HAVEL (nar. 1936)rnrnPodivejte se take na historicke hlavy statu v Cesku.

upraven odkaz na hlavy státu v Česku


Pardubice

jsou mesto s priblizne 96.000 obyvateli lezici na rece Labi ve vychodnich Cechach. Pardubice jsou 104 km vychodne od Prahy.rnrnMesto bylo zalozeno priblizne v roce 1340, ale na jeho miste stal jiz od pocatku 13. stoleti klaster.rnrnPardubice jsou dulezitym prumyslovym mestem: je zde chemicky prumysl zastoupeny Synthesii Pardubice, vyrobcem plasticke trhaviny Semtex, rafinerie Paramo (Pardubicka rafinerie mineralnich oleju), tezky strojni prumysl a tovarna elektrotechnickych vyrobku.rnrnOd roku 1874 se v Pardubicich kazdy podzim (obvykle v polovine rijna) kona slavna Velka pardubicka, nejtezsi konsky dostih na evropskem kontinentu (bez Britskych ostrovu).rnrnPardubice jsou v soucasne dobe sidlem Pardubickeho kraje, jednoho z 15 kraju Ceske republiky.

Vytvoření nové stránky


Československo

Ceskoslovensko vzniklo 28.rijna 1918 po rozpadu Rakousko-Uherska. Prvnim ceskoslovenskym prezidentem se stal Tomas Garrigue MASARYK, ktereho v roce 1935 vystridal Edvard BENES.rnrnZa druhe svetove valky doslo k rozdeleni Ceskoslovenska. Slovensko vytvorilo samostatny stat, ktery byl spojencem hitlerovskeho Nemecka, zatimco ceske pohranici bylo anektovano Nemeckem a na Tesinsku castecne Polskem, a zbyle uzemi Cech a Moravy se stalo v breznu 1939 tzv. Protektoratem Cechy a Morava.rnrnPo skonceni valky v kvetnu 1945 bylo Ceskoslovensko obnoveno, ovsem bez uzemi Podkarpatske Rusi, ktere bylo pripojeno k sovetske Ukrajine.rnrnCeskoslovensko zaniklo k 1.lednu 1993, kdy na jeho uzemi oficialne vznikly dve samostatne republiky, Ceska republika a Slovenska republika.rnrnrnrnPodivej se take na:rn*historicke hlavy statu v Ceskoslovenskurn*historicke hlavy statu v Ceskurnrnfr:Tchecoslovaquie de:Tschechoslowakei en:Czechoslovakia eo:Cehoslovakio

wikify


Svatý Jan pod Skalou

Evropa - Ceska republika rnrnSvaty Jan pod Skalou je obec na Berounsku, ktera spolecne s Karlstejnem a starodavnym Tetinem je nejzajimavejsi turistickou lokalitou kraje. V kostele se nachazeji jeskynni prostory, v nichz podle legendy zil a byl pochovan v 9. stoleti poustevnik Ivan, syn polabskeho knizete Gostimysla (zkoumani kosternich pozustatku potvrdilo, ze kostra je tisic let stara, ze to byl muz, ktery zil dlouho ve vlhku a zivil se vegetariansky). Mistnimi lidmi byl od zacatku povazovan za Svateho Ivana a prvniho naseho svetce (i kdyz neoficialne) jeste pred sv. Ludmilou a sv. Vaclavem.rnrnVice se doctete narnrnhttp://www.svatyjan.cz