Main Page

Put main page text here.


Hlavní strana

de:Hauptseite en:Main Page eo:Hejmpagxo es:Portada fr:HomePage ia: ja:Main Page ko:대문 ms:Main Page nl:Hoofdpagina pl:Polska Wikipedia pt:HomePage sv:HomePage zh:Main PagernVitej ve Wikipedii - Caste otazky - Jak vytvorit clanek - Jak redigovat stranku - Drobne rady - Wikipediisternrn rn rn rnVitej ve Wikipedii v cestine, coz je encyklopedie budovana na Internetu. Ceska Wikipedie zapocala koncem roku 2002, nyni v ni najdes clanku. Chceme jich mit vic nez 100.000, takze do prace! Vsichni - vcetne tebe - mohou redigovat kazdy clanek, opravit jazykove chyby, rozsirit clanek, psat strucne nebo dlouze. Viz Caste otazky a nauc se Jak redigovat stranku a jine. Navstevuj stranku Posledni zmeny, abys videl(a), co je noveho, a nevahej prispivat, vzdyt je to spolecny projekt! Wikipedia nikdy nekonci, stale se rozsiruje. Pokud te kvalita Wikipedie udivuje - navzdory tomu, ze prispivat muze kazdy - nahledni do Odpovedi na kritiku.rnrn:Nez zacnes redigovat, klikni na Preference a vepis sve jmeno do rubriky "Prihlaste se" a po redakci clanku prejdi na Wikipediiste a dopln sve jmeno take tam. rnrn rnrnrnENCYKLOPEDIErnrnFilozofie, Matematika a Prirodni vedyrnAstronomie - rnBiologie - rnFilozofie - rnFyzika - rnChemie - rnMatematika - rnVeda - rnVedy o ZemirnrnrnrnSpolecenske vedyrnArcheologie - rnAstrologie - rnEkonomika - rnZemepis - rnDejepis - rnVeda o cloveku - rnLingvistika - rnPedagogika - rnPolitika - rnPsychologie rnrnrnrnTechnika a VedarnArchitektura - rnDorozumivani - rnInzenyrstvi - rnObchod - rnPocitace - rnPravo - rnTechnologie - rnTransport - rnUmeni pisma - rnVeci verejne - rnVeda - rnVychova - rnZdravotnictvi - rnZemedelstvi - rnrnrnrnKulturarnAsociace - rnDivadlo - rnHobby - rnHry - rnHudba - rnIlustrovana literatura - rnKino - rnKrasna umeni - rnKucharske umeni - rnLiteratura - rnMalirstvi - rnMytologie - rnNabozenstvi - rnSport - rnTanec - rnTuristika -rnUmenirnrnrnrnJine indexy rnIdeograficky strom Wikipedie - Kalendar - rnStaleti - rnDnyrnrnrnrnrnrnrnREDAKCErnrnPomocrnVitej ve Wikipedii - rnCaste otazky - rnJak vytvorit clanek - rnJak redigovat stranku - rnCaste chyby - rnDrobne rady - rnWikipediisternO WikipediirnCo delat... - rnUzitecne informace - rnHistorie Wikipedie - rnPotrebne preklady - rnTechnicke problemy - rnPotrebne funkce - rnKompletni seznam clanku - rnOdpovedi na kritiku - rnNazvy - rnJak sirit Wikipedii - rnVelvyslanectvi WikipediernrnrnMezinarodni Wikipedie - Wikipedie jinojazycnernrnAfrikanstina (Afrikaans) - Anglictina (English) - rnArabstina (العربية Araby) - rnBaskictina (Euskara) - rnCinstina (中文 Zhongwen) - rnDanstina (Dansk) - rnEsperanto (Esperanto) - rnEstonstina (Eesti) - rn[http:://fi.wikipedia.com Finstina (Suomi)] - rnFrancouzstina (Francais) - Fristina (Frysk) - rnHebrejstina (עברית Ivrit) - rnInterlingua - rnItalstina (Italiano) - rnJaponstina (日本語 Nihongo) - rnKatalanstina (Catala) - rnKorejstina (한국어 Hangukeo) - rnLatina (Lingua Latina) - rnMadarstina (Magyar) - rnNemcina (Deutsch) - rnNizozemstina (Nederlands) - Norstina (Norsk) - rnPolstina (Polska) - rnPortugalstina (Portugues) - Rustina (Русскии) - rnSrbochorvatstina (Srpskohrvatski) - Slovinstina (Slovenscina) - rnSpanelstina (Castellano) - rnSvedstina (Svensk) - rnTurectina (Turkce) - rnNizosastina (Plattduutsch)rnrnrnrnrn

wikifikováno


LanguageEo.php

Jen la esperantlingva tradukodosiero de la Vikipedio-interfaco:rnrn

Esperantlingva traduko de Vikipedio-interfaco


Language.php

Jen la anglalingva mesagaro-dosiero de la Vikipedio-interfaco:rnrn

Anglalingva Vikipedio-interfaco


Politika

rnPolitika (z reckeho polis = mesto, politike techne = sprava obce) je umeni ridit stat, spravovat verejne veci a hajit zajmy statu vuci jinym statum. Prostredkem je politicka moc, kterou lze ziskat bud nasilim nebo demokratickymi prostredky. Do politiky vstupuji obcane skrze politicke strany nebo ziskanim pracovniho mista v urade. V minulosti byla dedicnou zalezitosti vladaru. rnrnrn*Lidska pravarn*Policie


Lidská práva

PolitikarnrnrnLidska prava je souhrn svobod a prav, ktere jsou prisuzovany kazde lidske bytosti. V minulosti byla tato prava priznavana pouze vladarum a slechte, zatimco obycejnym lidem jen v male mire nebo zcela upirana. Po Velke francouzske revoluci byla lidska prava rozsirena i prostym obcanum, ovsem bile pleti. Teprve v roce 1848 byla zrusena robota, po valce Severu proti Jihu zruseno otroctvi, pred prvni svetovou valkou zavedeno volebni a hlasovaci pravo pro muze, po valce i pro zeny, ale teprve po druhe svetove valce byla vyhlasena rnVseobecna deklarace lidskych prav, ktera oznacila vsechny lidske bytosti za svobodne a rovnopravne bez ohledu na pohlavi, rasu, narodnost a nabozenstvi. rnPresto jeste cela desetileti museli napr. americti cernosi bojovat za rovnopravnost (Martin Luther KING).rnrnStale jsou v mnohych zemich lidska prava poslapavana, nektere kultury priznavaji zenam mene prav nez muzum, v totalitnich rezimech jsou obcanum upirana politicka prava (pravo zakladat politicke strany a volit si sve vlady).rnrnNaproti tomu vznikaji i nove iniciativy, napr. prava ditete, jazykova prava, prava homosexualu, a dokonce prava zvirat.


Všeobecná deklarace lidských práv

Politika > Lidska pravarnrnrnVSEOBECNA DEKLARACE LIDSKYCH PRAV byla prijata 10.12.1948 Valnym zasedanim Spojenych narodu. Priznava stejna prava vsem lidskym bytostem. rnNa internetu je dostupna ve 300 jazycich na strance rnrnhttp://www3.itu.int/udhr/navigate/alpha.htmrnrn=VSEOBECNA DEKLARACE LIDSKYCH PRAV=rnrnCLANEK 1rnVsichni lide se rodi svobodni a rovni v dustojnosti i pravech.rnrnCLANEK 2rn1.Kazdy je opravnen ke vsem pravum a svobodam, jez stanovi tato deklarace, bez jakehokoli rozdilu rasy, barvy pleti, pohlavi, jazyka, nabozenstvi, politickeho nebo jineho smysleni, narodnostniho nebo socialniho puvodu, majetku, rodu nebo jineho postaveni.rn2.Dale nebude cinen zadny rozdil z duvodu politickeho, pravniho nebo mezinarodniho postaveni zemi nebo uzemi, k nimz osoba prislusi.rnrnCLANEK 3rnKazdy ma pravo na zivot, svobodu a osobni bezpecnost.rnrnCLANEK 4rnNikdo nesmi byt drzen v otroctvi nebo nevolnictvi.rnrnCLANEK 5rnNikdo nesmi byt podrobovan muceni nebo krutemu, nelidskemu ci ponizujicimu zachazeni nebo trestu.rnrnCLANEK 6rnKazdy ma pravo, aby byla vsude uznavana jeho pravni osobnost.rnrnCLANEK 7rnVsichni jsou si pred zakonem rovni a maji pravo na stejnou zakonnou ochranu bez jakehokoliv rozdilu.rnrnCLANEK 8rnKazdy ma pravo na ucinnou ochranu pred prislusnymi vnitrostatnimi soudy proti cinum, ktere porusuji zakladni prava, jez jsou mu priznana ustavou nebo zakonem.rnrnCLANEK 9rnNikdo nesmi byt svevolne zatcen, zadrzen nebo vyhosten.rnrnCLANEK 10rnKazdy ma pravo, aby byl radne a verejne vyslechnut nezavislym a nestrannym soudem, pokud jde o urceni jeho prav a povinnosti nebo o jakekoli trestni obvineni proti nemu.rnrnCLANEK 11rn1.Kazdy , kdo je obvinen z trestniho cinu, ma pravo byt povazovan za nevinneho, pokud neni prokazana jeho vina ve verejnem rizeni, v nemz mu byly dany veskere zaruky nutne pro jeho obhajobu.rn2.Nikdo nesmi byt odsouzen pro nejaky cin nebo opomenuti, ktere v dobe, kdy byly spachany, nebyly podle vnitrostatniho nebo mezinarodniho prava trestnym cinem.rnrnCLANEK 12rnNikdo nesmi byt vystaven svevolnemu zasahovani do soukromeho zivota, do rodiny, domova nebo korespondence, ani utokum na svou cest a povest.rnCLANEK 13rn1.Kazdy ma pravo volne se pohybovat a svobodne si volit bydliste uvnitr urciteho statu.rn2.Kazdy ma pravo opustit kteroukoli zemi, i svou vlastni, a vratit se do sve zeme.rnrnCLANEK 14rn1.Kazdy ma pravo vyhledat si v jinych zemich pred pronasledovanim utociste a pozivat tam azylu.rn2.Tohoto prava se nelze dovolavat v pripade stihani vznikajiciho na zaklade nepolitickych trestnich cinu.rnrnCLANEK 15rn1.Kazdy ma pravo na statni prislusnost.rn2.Nikdo nesmi byt svevolne zbaven statni prislusnosti ani prava svou statni prislusnost zmenit.rnrnCLANEK 16rn1.Muzi i zeny , jakmile dosahli zletilosti , maji pravo , bez jakehokoliv omezeni z duvodu rasovych, narodnostech nebo nabozenskych , uzavrit snatek a zalozit rodinu . rn2. Snatky mohou byt uzavreny pouze se svobodnym a plnym souhlasem nastavajicich manzelu.rn3. Rodina je prirozenou a zakladni jednotkou spolecnosti a ma narok na ochranu spolecnosti a statu.rnrnCLANEK 17rn1.Kazdy ma pravo vlastnit majetek jak sam , tak spolu s jinymi .rn2.Nikdo nesmi byt svevolne sveho majetku zbaven .rnrnCLANEK 18rnKazdy ma pravo na svobodu mysleni , svedomi a nabozenstvi . rnrnCLANEK 19rn Kazdy ma pravo na svobodu presvedceni a projevu. Toto pravo nepripousti , aby nekdo utrpel ujmu pro sve presvedceni , a zahrnuje pravo vyhledavat , prijimat a rozsirovat informace a myslenky jakymikoli prostredky a bez ohledu na hranicernrnCLANEK 20.rn1.Kazdemu je zarucena svoboda pokojneho shromazdovani a sdruzovani . rn2.Nikdo nesmi byt nucen stat se clenem nejakeho sdruzeni .rnrnCLANEK 21.rn1.Kazdy ma pravo ucastnit se na vlade sve zeme.rn2.Kazdy ma pravo na rovny pristup k verejnym sluzbam ve sve zemi .rn3.Zakladem vladni moci budiz vule lidu . Tato vule ma byt vyjadrena pravidelne konanymi radne provadenymi volbami , na zaklade vseobecneho a rovneho hlasovaciho prava tajnym hlasovanim . rnrnCLANEK 22rnKazdy clovek ma jako clen spolecnosti pravo na socialni zabezpeceni a narok na to , aby mu narodnim usilim i mezinarodni soucinnosti a v souladu s organizaci a s prostredky prislusneho statu byla zajistena hospodarska , socialni a kulturni prava , nezbytna k jeho dustojnosti a k svobodnemu rozvoji jeho osobnosti. rnrnCLANEK 23.rn1.Kazdy ma pravo na praci , na svobodnou volbu zamestnani , na spravedlive a uspokojive pracovni podminky a na ochranu proti nezamestnanosti . rn2.Kazdy ma bez jakekoli diskriminace narok na stejny za stejnou praci. rn3.Kazdy , kdo pracuje , ma narok na spravedlivou uspokojivou odmenu , ktera by zajistovala jemu samemu a jeho rodine zivobyti , odpovidajic lidske dustojnosti , a ktera by byla doplnena , kdyby toho bylo treba , jinymi prostredky socialniho zabezpeceni . rn4.Na ochranu svych zajmu ma kazdy pravo zakladat odborove organizace a pristupovat k nim rnrnCLANEK 24rnKazdy ma pravo na odpocinek a zotaveni , zejmena take na rozumne vymezeni pracovnich hodin a pravidelnou placenou dovolenou . rnrnCLANEK 25. rn1.Kazdy ma pravo na takovou zivotni uroven , ktera by byla s to zajistit jeho zdravi a blahobyt, citajic v to potravu , satstvo , bydleni , lekarskou peci a nezbytna socialni opatreni . Ma pravo na zabezpeceni v nezamestnanosti , v nemoci , pri pracovni nezpusobilosti. , pri ovdoveni , ve stari nebo v ostatnich pripadech ztraty vydelecnych moznosti , jez nastaly okolnostmi , nezavislymi na jeho vuli .rn2.Materstvi a detstvi maji narok na zvlastni peci a pomocrnrnCLANEK 26rn1.Kazdy ma pravo na vzdelani.. Vzdelani necht je bezplatne , alespon v pocatecnich a zakladnich stupnich . Zakladni vzdelani ma byt povinne.rn2.Rodice maji prednostni pravo volit druh vzdelani pro sve detirnrnCLANEK 27rnKazdy ma pravo na to , aby vladl takovy spolecensky a mezinarodni rad , ve kterem by prava a svobody stanovene v teto deklaraci , byli plne uskutecneny rnrnCLANEK 28rn1. Kazdy je pri vykonu svych prav a svobod podroben pouze takovym omezenim , ktera stanovi zakon vyhradne pro to , aby bylo zajisteno uznani a zachovani prav a svobod ostatnich.. rnrnrn:Heslo pripravily rn:*Hana Kralovarn:*Jana Krenarovarn::ZS Mukarov


Astronomie

and astrophysicsda:Astronomi de:Astronomie de:Astrophysik eo:Astronomio kaj Astrofiziko es:Astronomia y Astrofisica fr:Astronomie nl:Astronomie en Astrofysica pl:Astronomia pt:Astronomia e Astrofisica sl:Astronomija in astrofizikarnAstronomie (z rec. astres hvezda, lat. nomen jmeno), cesky hvezdarstvi, je veda, ktera se zabyva vyzkumem vesmirnych teles, jejich soustav, ruznych jevu ve vesmiru i vesmirem jako celkem.rnrnMesic


Biologie

rnfr:Biologiernnl:Biologiernpl:Biologiarnpt:Biologiarnsv:Biologirnzh: %E7%94%9F%E7%89%A9%E5%AD%A6rnBiologie (rec. bios zivot, logos slovo) je veda zkoumajici vsechny formy zivota.rnrnrnZoologie


Filozofie

(rec. filo miluji, sofia moudrost), je laska k moudrosti, v antice souhrn veskereho vedeni, dnes kladeni si otazek o smyslu zivota, moznostech poznani, podstate sveta a vesmiru apod.rnrnMoralni realismus


Lingvistika

en:Linguistics eo:Lingvistiko es:Linguistica fr:Linguistique nl:Taalkunde pl:LingwistykaLingvistika (lat. lingua jazyk) neboli jazykoveda je veda o jazycich, jejich trideni, stavbe, zvukove i psane podobe.rnrnTerminologie

de:en:eo: ...


Terminologie

Terminologie je nauka o terminech, tj. vedeckych nazvech, a o zpusobu jejich vytvareni a sestavovani do systemu.rnrnEugen Wuster


Eugen Wüster

WUSTEREugen Bernhard Wuster (10.10.1898 Wieselburg, Rakousko - 29.3.1977), syn prumyslnika, studoval elektrotechniku a promoval v roce 1927. V roce 1931 ziskal doktorat a ve stejnem roce prevzal vedeni rodinneho podniku (pily s elektrocentralou a valcovnou). Tovarna mu umoznila financovat mnohe vedecke projekty. Je svetove uznavan jako jeden z otcu technicke terminologie a normalizace. Ve svych dilech o terminologii pocital s esperantem jako s mezinarodnim normalizacnim jazykem budoucnosti.rnrnEugen Wuster ziskal velke renome ve vedeckych kruzich. Jeho dilo o normalizaci v technice prelozil Ernest Drezen do rustiny (1935) a v nasledujicim roce sovetsky normalizacni vybor inicioval zalozeni Technickeho Vyboru ISA 37, zabyvajiciho se normalizaci principu tvoreni terminu a vytvarenim odbornych slovniku. Po druhe svetove valce, kdyz se ISA zmenila na ISO Wuster dosahl znovuvytvoreni komise jako ISO/TC 37 (Terminologie: principy a koordinace). V roce 1971 Wuster inicioval ve Vidni zalozeni organizace Infoterm, kterou vedl az do sve smrti.rnrnJako lexikograf Wuster spolupracoval na 1. vydani 6-jazycneho Mezinarodniho elektrotechnickeho slovniku (International Electrotechnical Vocabulary, London 1938). Dale se zabyval problemy bibliografickych zaznamu, reformou nemeckeho pravopisu, zajimalo ho Mezinarodni desetinne trideni, problemy informatiky, byl odbornikem na pily (habilitace 1952), redigoval vzorny odborny slovnik na prikladu nastroju (The Machine Tool, London 1968) a vyucoval jako profesor na Zemedelske univerzite ve Vidni. Zanechal mnoho nepublikovanych rukopisu na ruzna temata.rnrnV mladi aktivne pracoval v esperantskem hnuti a zanechal bohate dilo:rnrnPreklady:rn:Kabanov: La germana inteligentularo kaj la milito (1917, z rustiny s Maskem)rn:La efiko de la U-boata milito (1917)rn:Pilorio (1917)rn:Hauff: La Kantistino (1921)rn:Chamisso: Petro Schlemil (1922)rnrnEseje o esperantu:rn:La lastaj tagoj de l'Majstro (1921)rn:Die Bedeutung der Welthilfssprache Esperanto fur den Techniker (1921 a 1924)rn:Die Verhaltnisworter des Esperanto (1923)rn:Internationale Sprachnormung in der Technik. Besonders in der Elektrotechnik. (1931 - obsahuje kapitoly o esperantu a jeho vyuziti v terminologii)rn:Konturoj de la lingvonormigo en la tekniko (1936, prelozil Dr. Emil Pfeffer)rnrnSlovnikyrn:Masxinfaka Esperanto-Vortaro (1923)rn:Enciklopedia Vortaro Esperanta-Germana (1923, 1925, 1926, 1929)rn:Zamenhofa Radikaro (1927)


Lustinsky

test


Turistika

en:Tourism es:Turismo fr:Tourisme nl:Toerisme pl:TurystykarnPutovani a poznavani krajiny, pamatek, zvyku a lidi.rnrnAutoturistikarnrnPesi turistikarnrnGeocachingrnrnOutdoor


Geocaching

Sport nebo turistika ?rnrnGeocaching je zajimavym odvetvim turistiky.rnV podstate jde o hledani skryteho objektu zvaneho CACHE, o kterem vite jenom jeho geograficke souradnice. rnrnK hledani se pouziva pristroj GPS.rnrnCache byva nejaka, vetsinou plastova, schranka, kanystr, a pod. Schranka ma byt dostatecne velika, aby se do ni vesel denik. Do deniku se pak zapise ten, kdo schranku najde.rnrnByva zvykem, ze se v cache nachazeji nejake "darky pro objevitele". Ten, kdo cache najde, si pak vybere darek a necha v ni neco vlastniho jako dalsi darek pro ostatni objevitele.rnrnPokud se chcete teto hry/sportu zucastnit, podivejte se na server http://www.geocaching.com. Tam jsou seznamy jednotlivych cache se souradnicemi, i rady jak zacit, pripadne jak a kde umistit vlastni cache, co by v ni melo byt, atd.

drobné pravopisné úpravy


Fyzika

je vedni obor, ktery zkouma hmotu, jeji vlastnosti a chovani behem deju. Vlastnosti a vztahy mezi nimi popisuje pomoci fyzikalnich velicin.rnrnObory fyziky: Mechanika - Termika - Optika - Akustika - Elektrina a magnetismus - Jaderna fyzika - AstrofyzikarnrnPribuzne obory: Chemie - Biologie - Technika - AstronomiernrnVyznamni fyzikove: Archimedes - Newton - Einstein


Matematika

da:Matematik de:Mathematik eo:Matematiko es:Matematicas fr:Mathematiques no:Matematikk nl:Wiskunde pl:Matematyka pt:Matematica sh:Matematika sl:Matematikait:matematicarnzh: %E6%95%B0%E5%AD%A6rnrnMatematika - ...

[[it:matematica]]


Moralní realismus

Moralni realismus je doktrina filosoficka, ze moralni tvrzeni jsou kognitivni tvrzeni, kteri jsou nejmene nekdy pravdiva. Moralni realismus tedy kontrastuje s nonkognitivismusem (ktery ruzne tvrdi, ze moralni tvrzeni jsou predpisy, rozkazy, nebo vyjadreni citu, afektivnich tendenci, nebo prijeti norm) a "chybovy-teorie" moralnosti (kteri tvrdi, ze moralni tvrzeni jsou opravdu kognitivni, ale jsou vsechna uplne mylna). Nejaky moralni realisty zahrne David Brink, John McDowell, Peter Railton, Geoffrey Sayre-McCord, Michael Smith, a Thomas Nagel a Jezek.


Chemie

eo:Kemio es:Quimica fr:Chimie de:Chemie nl:Scheikunde pl:Chemia pt:Quimica la:ChemicarnrnChemie studuje slozeni, strukturu a vlastnosti latek.rnrn* Periodicka tabulkarn** Medrnrn==Dalsi odkazy==rnrn* DMOZ, kategorie: Veda/Chemiern* Opendir CZ, kategorie Veda a technika/Chemie


Měď

pl:Miedz en:Coppernl:KoperrnChemicka znacka Cu. Kov nacervenale barvy. Reativni atomova hmotnost 63,54. Krystalizuje v krychlove plosne stredene soustave.


Kov

jsou prvky chemicky charakterizovane jako elektropozitivni, maji snahu predavat valencni elektrony a tvorit jednoatomove kationty. Vlastnosti:vysoka elektricka a tepelna vodivost. Vyskytuji se prevazne ve slouceninach - rudach.rnrnMezi zname kovy patri: rn*Zelezorn*Hlinikrn*Medrn*Zlatorn*Stribrorn*Titanrn*Zinek.rnrnMaterialy ktere jsou slozeny z atomu vice kovu se nazyvaji slitina.

de:


Počítače

Linuxrn*Mandrake


Mandrake

Linux je distribuce Linuxu zamerena na snadnost instalace a pouziti. Prvni verze byla postavena na Red Hat Linuxu 5.1 a grafickem prostredi KDE 1.0 v roce 1998. Vyznacuje se mnozstvim nastroju na snadnou konfiguraci systemu.rnrn==Dalsi odkazy:==rn* http://www.mandrakelinux.com -- Mandrake Linux

+pl


Linux

eo:Linukso es:Linux ca:Linux de:Linux pl:Linux nl:Linux en:Linux zh:LinuxrnrnSlovo Linux znamena Linux kernel, program, ktery napsal programator Linus Torvalds, ktery vytvoril zaklad operacniho systemu Linux (spravne nazyvano GNU/Linux, protoze nadace GNU vytvorilo jako prvni cely system prepsanim UNIXu). Vseobecne se slovo Linux pouziva k oznaceni cele distribuce.rnrnOficialnim logem/maskotem Linuxu je tucnak Tux.rnrn== Zdroje informaci ==rn*Linux Documentation Project: http://www.tldp.orgrn*Prehled distribuci: http://www.distrowatch.com


Mytologie

Veda, studujici myty, jejich vznik a sireni.rnrnMytologie Stredomori - Anticke Recko, Rim, EtruskovernrnMytologie Stredni Ameriky - Aztekove, Mayove


Umění

de: Kunstpl:Sztukaes:Arteen:ArtrnZahada umeni jako lidske kulturni cinnosti spociva v tom, ze pri nazirani na nej nevedomky smesujeme dve urovne, v nichz pusobi - individualni a socialni.rnrnZ hlediska individualniho je zakladnim kriteriem umeni (umelecke hodnoty) jeho esteticky ucinek. Esteticky ucinek je vsak zavisly na dosavadni osobni zkusenosti a tedy individualni. Z tohoto hlediska neni mozne pozadovat, aby ostatni povazovali za umeni totez, co my sami.rnrnZ hlediska socialniho je umeni (umelecky proces) nezbytnym nastrojem k tvorbe novych ci k inovaci dosavadnich znaku, k overovani jejich ucinnosti (umelec ji overuje napred na sobe, dale na svych vnimatelich)a posleze ke vzajemne dohode o jejich vyznamu (zde se uplatnuje prosazovani jednotlivych osobnich ucinku). Puvodne umelecky znak tak po jiste dobe prechazi do znakoveho systemu se svym obecne sdilenym a opakovatelne vyvolavatelnym vyznamem a posiluje tak uzivany komunikacni system. Z tohoto hlediska plati, ze kazdy znak byl puvodne metaforou, v nemz novy znak nejakym zpusobem inovoval vztahy ke znakum na nej navaznym. rnrnAbychom umelecky (metaforicky) ucinek dokazali rozpoznat, musime se vedome nebo nevedomky naucit dosavadnim znakovym systemum, vuci nimz se umelecky znak vymezuje. K porozumeni umeni je tedy nezbytna vychova. rnrnKrome tohoto semantickeho popisu umeni je mozne je dale popisovat a tridit napr. z hlediska umeleckych systemu (hudba, vytvarne umeni, ty dale na malirstvi, socharstvi), umeleckych slohu, stylu a smeru (gotika, baroko, impresionismu, kubismus), hlediska smyslu, na nez pusobi, z hlediska socialnich skupin, v nichz jsou ucinne, apod.


Estetický účinek

Umeni > Esteticky ucinekrnrnrnEsteticky ucinek byl chapan v ruznych dobach ruzne. Nazor, ze esteticky ucinek znamena, "jak na nas dilo pusobi z hlediska podilu na ideji Krasy", ktery zde byl uveden jako prvni, ma za podklad pozdne klasicistni smysleni, v nemz jiz krasa nebyla prisuzovana Bozimu zjeveni, ale presto byla povazovana za neco velmi nezavisleho na lidskem postoji, vzesleho z vyssich sil (v romantismu byl tento presah nad lidstvo a cloveka zkonkretizovan - nositelem estetickeho ucinku byly prirodni sily, zejmena zivly a cloveku malo dostupne krajiny). Je priznacne, ze povstani estetickeho ucinku bylo charakterizovano jako zalezitost oprosteni se od zajmu ci prospechu (Kant). Pozdeji puvod estetickeho ucinku "klesl" na socialni uroven (diferenciace estetickeho ucinku v pomeru k socialnimu postaveni). rnV soucasnosti se esteticky ucinek vztahuje primo k subjektu. Uznava se, ze kazdemu subjektu pusobi esteticke ucinky neco zcela jineho, v zavislosti od jeho dosavadnich zivotnich zkusenosti (historie jeho osobnich i socialnich interakci). Uplatnovani estetickeho ucinku jako spolecenske normy je pak povazovano za priznak totality.rnV dynamickem pojeti vznika esteticky ucinek jako vysledek vedomeho ci mimovedomeho porovnani dosavadni zkusenosti se zkusenosti aktualni interakce. Estetickeho ucinku je mozne dosahnout tim, ze se novou zkusenost podari uvedomele ci neuvedomele zaradit k dosavadnimu radu (konzervativni pojeti). Zkusenosti, ktere se nekryji se zavedenymi, jsou pak odmitany. V modernistickem pojeti - pokud se obe zkusenosti nekryji, je mozne posuzovat novou zkusenost take jako presah - osvobozeni od dosavadnich konvenci (ktere je samozrejme docasne, protoze kazdy presah se v tomto historickem postupu posleze muze stat zakladem opakovani, konvenci). V postmodernistickem, pluralistickem pristupu se uznava, ze uspokojeni z radu sveta muze byt stejne silne jako uspokojeni z presahu vlastni zkusenosti a toleruje se libovolne uplatnovani toho ktereho pristupu v dane situaci, pokud probiha bez perzekuce pristupu protikladneho. Jednostranna prevaha uplatnovani prvniho ci druheho pristupu je pak pripisovana psychologickem zalozeni - prvni typ je spise neuroticky, druhy skepticky. rnrnZdrojem, jehoz hlavnim ucelem je vytvareni estetickeho ucinku (nezamenovat s krasou, nebot esteticky ucinek muze mit i zaporne rysy), je umeni.


GNU FDL

GNU Free Documentation Licensern Version 1.2, November 2002rnrnrn Copyright (C) 2000,2001,2002 Free Software Foundation, Inc.rn 59 Temple Place, Suite 330, Boston, MA 02111-1307 USArn Everyone is permitted to copy and distribute verbatim copiesrn of this license document, but changing it is not allowed.rnrnrn0. PREAMBLErnrnThe purpose of this License is to make a manual, textbook, or otherrnfunctional and useful document "free" in the sense of freedom: tornassure everyone the effective freedom to copy and redistribute it,rnwith or without modifying it, either commercially or noncommercially.rnSecondarily, this License preserves for the author and publisher a wayrnto get credit for their work, while not being considered responsiblernfor modifications made by others.rnrnThis License is a kind of "copyleft", which means that derivativernworks of the document must themselves be free in the same sense. Itrncomplements the GNU General Public License, which is a copyleftrnlicense designed for free software.rnrnWe have designed this License in order to use it for manuals for freernsoftware, because free software needs free documentation: a freernprogram should come with manuals providing the same freedoms that thernsoftware does. But this License is not limited to software manuals;rnit can be used for any textual work, regardless of subject matter orrnwhether it is published as a printed book. We recommend this Licensernprincipally for works whose purpose is instruction or reference.rnrnrn1. APPLICABILITY AND DEFINITIONSrnrnThis License applies to any manual or other work, in any medium, thatrncontains a notice placed by the copyright holder saying it can berndistributed under the terms of this License. Such a notice grants arnworld-wide, royalty-free license, unlimited in duration, to use thatrnwork under the conditions stated herein. The "Document", below,rnrefers to any such manual or work. Any member of the public is arnlicensee, and is addressed as "you". You accept the license if yourncopy, modify or distribute the work in a way requiring permissionrnunder copyright law.rnrnA "Modified Version" of the Document means any work containing thernDocument or a portion of it, either copied verbatim, or withrnmodifications and/or translated into another language.rnrnA "Secondary Section" is a named appendix or a front-matter section ofrnthe Document that deals exclusively with the relationship of thernpublishers or authors of the Document to the Document's overall subjectrn(or to related matters) and contains nothing that could fall directlyrnwithin that overall subject. (Thus, if the Document is in part arntextbook of mathematics, a Secondary Section may not explain anyrnmathematics.) The relationship could be a matter of historicalrnconnection with the subject or with related matters, or of legal,rncommercial, philosophical, ethical or political position regardingrnthem.rnrnThe "Invariant Sections" are certain Secondary Sections whose titlesrnare designated, as being those of Invariant Sections, in the noticernthat says that the Document is released under this License. If arnsection does not fit the above definition of Secondary then it is notrnallowed to be designated as Invariant. The Document may contain zerornInvariant Sections. If the Document does not identify any InvariantrnSections then there are none.rnrnThe "Cover Texts" are certain short passages of text that are listed,rnas Front-Cover Texts or Back-Cover Texts, in the notice that says thatrnthe Document is released under this License. A Front-Cover Text mayrnbe at most 5 words, and a Back-Cover Text may be at most 25 words.rnrnA "Transparent" copy of the Document means a machine-readable copy,rnrepresented in a format whose specification is available to therngeneral public, that is suitable for revising the documentrnstraightforwardly with generic text editors or (for images composed ofrnpixels) generic paint programs or (for drawings) some widely availablerndrawing editor, and that is suitable for input to text formatters orrnfor automatic translation to a variety of formats suitable for inputrnto text formatters. A copy made in an otherwise Transparent filernformat whose markup, or absence of markup, has been arranged to thwartrnor discourage subsequent modification by readers is not Transparent.rnAn image format is not Transparent if used for any substantial amountrnof text. A copy that is not "Transparent" is called "Opaque".rnrnExamples of suitable formats for Transparent copies include plainrnASCII without markup, Texinfo input format, LaTeX input format, SGMLrnor XML using a publicly available DTD, and standard-conforming simplernHTML, PostScript or PDF designed for human modification. Examples ofrntransparent image formats include PNG, XCF and JPG. Opaque formatsrninclude proprietary formats that can be read and edited only byrnproprietary word processors, SGML or XML for which the DTD and/orrnprocessing tools are not generally available, and thernmachine-generated HTML, PostScript or PDF produced by some wordrnprocessors for output purposes only.rnrnThe "Title Page" means, for a printed book, the title page itself,rnplus such following pages as are needed to hold, legibly, the materialrnthis License requires to appear in the title page. For works inrnformats which do not have any title page as such, "Title Page" meansrnthe text near the most prominent appearance of the work's title,rnpreceding the beginning of the body of the text.rnrnA section "Entitled XYZ" means a named subunit of the Document whoserntitle either is precisely XYZ or contains XYZ in parentheses followingrntext that translates XYZ in another language. (Here XYZ stands for arnspecific section name mentioned below, such as "Acknowledgements",rn"Dedications", "Endorsements", or "History".) To "Preserve the Title"rnof such a section when you modify the Document means that it remains arnsection "Entitled XYZ" according to this definition.rnrnThe Document may include Warranty Disclaimers next to the notice whichrnstates that this License applies to the Document. These WarrantyrnDisclaimers are considered to be included by reference in thisrnLicense, but only as regards disclaiming warranties: any otherrnimplication that these Warranty Disclaimers may have is void and hasrnno effect on the meaning of this License.rnrnrn2. VERBATIM COPYINGrnrnYou may copy and distribute the Document in any medium, eitherrncommercially or noncommercially, provided that this License, therncopyright notices, and the license notice saying this License appliesrnto the Document are reproduced in all copies, and that you add no otherrnconditions whatsoever to those of this License. You may not userntechnical measures to obstruct or control the reading or furtherrncopying of the copies you make or distribute. However, you may acceptrncompensation in exchange for copies. If you distribute a large enoughrnnumber of copies you must also follow the conditions in section 3.rnrnYou may also lend copies, under the same conditions stated above, andrnyou may publicly display copies.rnrnrn3. COPYING IN QUANTITYrnrnIf you publish printed copies (or copies in media that commonly havernprinted covers) of the Document, numbering more than 100, and thernDocument's license notice requires Cover Texts, you must enclose therncopies in covers that carry, clearly and legibly, all these CoverrnTexts: Front-Cover Texts on the front cover, and Back-Cover Texts onrnthe back cover. Both covers must also clearly and legibly identifyrnyou as the publisher of these copies. The front cover must presentrnthe full title with all words of the title equally prominent andrnvisible. You may add other material on the covers in addition.rnCopying with changes limited to the covers, as long as they preservernthe title of the Document and satisfy these conditions, can be treatedrnas verbatim copying in other respects.rnrnIf the required texts for either cover are too voluminous to fitrnlegibly, you should put the first ones listed (as many as fitrnreasonably) on the actual cover, and continue the rest onto adjacentrnpages.rnrnIf you publish or distribute Opaque copies of the Document numberingrnmore than 100, you must either include a machine-readable Transparentrncopy along with each Opaque copy, or state in or with each Opaque copyrna computer-network location from which the general network-usingrnpublic has access to download using public-standard network protocolsrna complete Transparent copy of the Document, free of added material.rnIf you use the latter option, you must take reasonably prudent steps,rnwhen you begin distribution of Opaque copies in quantity, to ensurernthat this Transparent copy will remain thus accessible at the statedrnlocation until at least one year after the last time you distribute anrnOpaque copy (directly or through your agents or retailers) of thatrnedition to the public.rnrnIt is requested, but not required, that you contact the authors of thernDocument well before redistributing any large number of copies, to givernthem a chance to provide you with an updated version of the Document.rnrnrn4. MODIFICATIONSrnrnYou may copy and distribute a Modified Version of the Document underrnthe conditions of sections 2 and 3 above, provided that you releasernthe Modified Version under precisely this License, with the ModifiedrnVersion filling the role of the Document, thus licensing distributionrnand modification of the Modified Version to whoever possesses a copyrnof it. In addition, you must do these things in the Modified Version:rnrnA. Use in the Title Page (and on the covers, if any) a title distinctrn from that of the Document, and from those of previous versionsrn (which should, if there were any, be listed in the History sectionrn of the Document). You may use the same title as a previous versionrn if the original publisher of that version gives permission.rnB. List on the Title Page, as authors, one or more persons or entitiesrn responsible for authorship of the modifications in the Modifiedrn Version, together with at least five of the principal authors of thern Document (all of its principal authors, if it has fewer than five),rn unless they release you from this requirement.rnC. State on the Title page the name of the publisher of thern Modified Version, as the publisher.rnD. Preserve all the copyright notices of the Document.rnE. Add an appropriate copyright notice for your modificationsrn adjacent to the other copyright notices.rnF. Include, immediately after the copyright notices, a license noticern giving the public permission to use the Modified Version under thern terms of this License, in the form shown in the Addendum below.rnG. Preserve in that license notice the full lists of Invariant Sectionsrn and required Cover Texts given in the Document's license notice.rnH. Include an unaltered copy of this License.rnI. Preserve the section Entitled "History", Preserve its Title, and addrn to it an item stating at least the title, year, new authors, andrn publisher of the Modified Version as given on the Title Page. Ifrn there is no section Entitled "History" in the Document, create onern stating the title, year, authors, and publisher of the Document asrn given on its Title Page, then add an item describing the Modifiedrn Version as stated in the previous sentence.rnJ. Preserve the network location, if any, given in the Document forrn public access to a Transparent copy of the Document, and likewisern the network locations given in the Document for previous versionsrn it was based on. These may be placed in the "History" section.rn You may omit a network location for a work that was published atrn least four years before the Document itself, or if the originalrn publisher of the version it refers to gives permission.rnK. For any section Entitled "Acknowledgements" or "Dedications",rn Preserve the Title of the section, and preserve in the section allrn the substance and tone of each of the contributor acknowledgementsrn and/or dedications given therein.rnL. Preserve all the Invariant Sections of the Document,rn unaltered in their text and in their titles. Section numbersrn or the equivalent are not considered part of the section titles.rnM. Delete any section Entitled "Endorsements". Such a sectionrn may not be included in the Modified Version.rnN. Do not retitle any existing section to be Entitled "Endorsements"rn or to conflict in title with any Invariant Section.rnO. Preserve any Warranty Disclaimers.rnrnIf the Modified Version includes new front-matter sections orrnappendices that qualify as Secondary Sections and contain no materialrncopied from the Document, you may at your option designate some or allrnof these sections as invariant. To do this, add their titles to thernlist of Invariant Sections in the Modified Version's license notice.rnThese titles must be distinct from any other section titles.rnrnYou may add a section Entitled "Endorsements", provided it containsrnnothing but endorsements of your Modified Version by variousrnparties--for example, statements of peer review or that the text hasrnbeen approved by an organization as the authoritative definition of arnstandard.rnrnYou may add a passage of up to five words as a Front-Cover Text, and arnpassage of up to 25 words as a Back-Cover Text, to the end of the listrnof Cover Texts in the Modified Version. Only one passage ofrnFront-Cover Text and one of Back-Cover Text may be added by (orrnthrough arrangements made by) any one entity. If the Document alreadyrnincludes a cover text for the same cover, previously added by you orrnby arrangement made by the same entity you are acting on behalf of,rnyou may not add another; but you may replace the old one, on explicitrnpermission from the previous publisher that added the old one.rnrnThe author(s) and publisher(s) of the Document do not by this Licenserngive permission to use their names for publicity for or to assert orrnimply endorsement of any Modified Version.rnrnrn5. COMBINING DOCUMENTSrnrnYou may combine the Document with other documents released under thisrnLicense, under the terms defined in section 4 above for modifiedrnversions, provided that you include in the combination all of thernInvariant Sections of all of the original documents, unmodified, andrnlist them all as Invariant Sections of your combined work in itsrnlicense notice, and that you preserve all their Warranty Disclaimers.rnrnThe combined work need only contain one copy of this License, andrnmultiple identical Invariant Sections may be replaced with a singlerncopy. If there are multiple Invariant Sections with the same name butrndifferent contents, make the title of each such section unique byrnadding at the end of it, in parentheses, the name of the originalrnauthor or publisher of that section if known, or else a unique number.rnMake the same adjustment to the section titles in the list ofrnInvariant Sections in the license notice of the combined work.rnrnIn the combination, you must combine any sections Entitled "History"rnin the various original documents, forming one section Entitledrn"History"; likewise combine any sections Entitled "Acknowledgements",rnand any sections Entitled "Dedications". You must delete all sectionsrnEntitled "Endorsements".rnrnrn6. COLLECTIONS OF DOCUMENTSrnrnYou may make a collection consisting of the Document and other documentsrnreleased under this License, and replace the individual copies of thisrnLicense in the various documents with a single copy that is included inrnthe collection, provided that you follow the rules of this License forrnverbatim copying of each of the documents in all other respects.rnrnYou may extract a single document from such a collection, and distributernit individually under this License, provided you insert a copy of thisrnLicense into the extracted document, and follow this License in allrnother respects regarding verbatim copying of that document.rnrnrn7. AGGREGATION WITH INDEPENDENT WORKSrnrnA compilation of the Document or its derivatives with other separaternand independent documents or works, in or on a volume of a storage orrndistribution medium, is called an "aggregate" if the copyrightrnresulting from the compilation is not used to limit the legal rightsrnof the compilation's users beyond what the individual works permit.rnWhen the Document is included an aggregate, this License does notrnapply to the other works in the aggregate which are not themselvesrnderivative works of the Document.rnrnIf the Cover Text requirement of section 3 is applicable to theserncopies of the Document, then if the Document is less than one half ofrnthe entire aggregate, the Document's Cover Texts may be placed onrncovers that bracket the Document within the aggregate, or thernelectronic equivalent of covers if the Document is in electronic form.rnOtherwise they must appear on printed covers that bracket the wholernaggregate.rnrnrn8. TRANSLATIONrnrnTranslation is considered a kind of modification, so you mayrndistribute translations of the Document under the terms of section 4.rnReplacing Invariant Sections with translations requires specialrnpermission from their copyright holders, but you may includerntranslations of some or all Invariant Sections in addition to thernoriginal versions of these Invariant Sections. You may include arntranslation of this License, and all the license notices in thernDocument, and any Warrany Disclaimers, provided that you also includernthe original English version of this License and the original versionsrnof those notices and disclaimers. In case of a disagreement betweenrnthe translation and the original version of this License or a noticernor disclaimer, the original version will prevail.rnrnIf a section in the Document is Entitled "Acknowledgements",rn"Dedications", or "History", the requirement (section 4) to Preservernits Title (section 1) will typically require changing the actualrntitle.rnrnrn9. TERMINATIONrnrnYou may not copy, modify, sublicense, or distribute the Document exceptrnas expressly provided for under this License. Any other attempt torncopy, modify, sublicense or distribute the Document is void, and willrnautomatically terminate your rights under this License. However,rnparties who have received copies, or rights, from you under thisrnLicense will not have their licenses terminated so long as suchrnparties remain in full compliance.rnrnrn10. FUTURE REVISIONS OF THIS LICENSErnrnThe Free Software Foundation may publish new, revised versionsrnof the GNU Free Documentation License from time to time. Such newrnversions will be similar in spirit to the present version, but mayrndiffer in detail to address new problems or concerns. Seernhttp://www.gnu.org/copyleft/.rnrnEach version of the License is given a distinguishing version number.rnIf the Document specifies that a particular numbered version of thisrnLicense "or any later version" applies to it, you have the option ofrnfollowing the terms and conditions either of that specified version orrnof any later version that has been published (not as a draft) by thernFree Software Foundation. If the Document does not specify a versionrnnumber of this License, you may choose any version ever published (notrnas a draft) by the Free Software Foundation.rnrnrnADDENDUM: How to use this License for your documentsrnrnTo use this License in a document you have written, include a copy ofrnthe License in the document and put the following copyright andrnlicense notices just after the title page:rnrn Copyright (c) YEAR YOUR NAME.rn Permission is granted to copy, distribute and/or modify this documentrn under the terms of the GNU Free Documentation License, Version 1.2rn or any later version published by the Free Software Foundation;rn with no Invariant Sections, no Front-Cover Texts, and no Back-Cover Texts.rn A copy of the license is included in the section entitled "GNUrn Free Documentation License".rnrnIf you have Invariant Sections, Front-Cover Texts and Back-Cover Texts,rnreplace the "with...Texts." line with this:rnrn with the Invariant Sections being LIST THEIR TITLES, with thern Front-Cover Texts being LIST, and with the Back-Cover Texts being LIST.rnrnIf you have Invariant Sections without Cover Texts, or some otherrncombination of the three, merge those two alternatives to suit thernsituation.rnrnIf your document contains nontrivial examples of program code, wernrecommend releasing these examples in parallel under your choice ofrnfree software license, such as the GNU General Public License,rnto permit their use in free software.


NetBSD

system NetBSD je plnohodnotny Open Source unixovy operacni system, vychazejici z Berkeley Networking Release 2 (Net/2), 4.4BSD-Lite, and 4.4BSD-Lite2. NetBSD pracuje na padesati dvou ruznych architekturach systemu sedmnacti strojovych architektrur na jedenacti odlisnych rodin CPU a je portovano na dalsi.rnrn==Externi odkazy==rn*NetBSD domaci stranka

Pridana domaci stranka.


Co dělat...

Na tuto stranku davejte vyzvy, co byste radi v encyklopedii videli, ale co sami nezvladate. Zvysuje se pravdepodobnost, ze Vam nekdo vyhovi.rnrn:Kdo napise clanek karate?rn:Kdo vi, kdo vynalezl bowden?rn:Vite nekdo neco o francouzskem dramatikovi Tristan BERNARD?rn:Ceske Budejovice?


Miroslav MALOVEC

Miroslav Malovec (1953), prodavac elektrosoucastek z Brna. Napred zacal prispivat do esperantske Wikipedie, nyni mu jeho esperantsti pratele pomahaji zalozit ceskou verzi.


Wikipedie

Wikipedie je mezinarodni a mnohojazycny projekt encyklopedii (pocita se s vice nez 200 jazykovymi verzemi), projekt otevreny vsem uzivatelum internetu, a to bud jako uzivatelum (hledajicim informace) nebo jako spolupracovnikum (muzete prispivat do kterekoliv jazykove verze, pokud dostatecne ovladate prislusny jazyk)rnrnWikipedie (v anglictine) byla spustena 10. ledna 2001 v USA.rnrnca:Wikipedia da:Wikipedia de:Wikipedia en:Wikipedia eo:Vikipedio es:Wikipedia fr:Wikipedia ia:Wikipedia nl:Wikipedia no:Wikipedia pl:Wikipedia sv:Wikipedia

ca: da: de: en: eo: es: fr: ia: nl: no: pl: sv:


Encyklopedie

es:Enciclopedia fr:Encyclopediesv:encyklopediapl:EncyklopediarnEncyklopedie (recky enkyklikos = okruzni, paideia = vychova, tedy uzavreny okruh vzdelani) je naucny slovnik, ktery se snazi v abecednim poradku nebo systematicky shromazdit vedomosti tykajici se jednoho oboru nebo naopak vsech oboru, celeho vesmiru.rnrnPrvni velkou encyklopedii sestavil francouzsky osvicenec Denis DIDEROT se svymi spolupracovniky, z nichz nejznamnejsi jsou Rousseau, Voltaire, Montesquieu, Condillac, Helvetius, Holbach, Necker.


Čeština

Cestina je zapadoslovansky jazyk nejvice pribuzny se slovenstinou, pote polstinou arnluzickou srbstinou. Patri tedy mezi slovanske jazyky, do rodiny jazyku indoevropskych.


Wikipedie:Co je článek

Co je clanek?rnrnClanek je stranka Wikipedie, ktera ma charakter encyklopedickeho hesla (tedy nikoliv pokyny, jak pracovat).


Pedagogika

Pedagogika rnrnveda o vychove, puvodne vychove deti, nyni take dospivajicich a dospelych, o cilevedomem vzdelavani a formovani lidske osobnosti. Zkouma metody vychovy a vyuky, opira se o zkusenosti a psychologii. Podrizenymi obory jsou Didaktika a Metodika


Kino

Komisar RexrnSerial rakouske televize o kriminalistickych pripadech oddeleni vrazd videnske policie a v prvni rade o jejich mimoradnem policejnim pejskovi Rexovi,nataceny od roku 1993.rnVedle postavy Rexe se v serialu mihaji ruzni komisari. Na zacatku to byl Richard Moser /Tobias Moretti/ se svymi asistenty Ernstem Stockingerem /Karl Markowitz/, zvanym ,,Stocki“ a Peterem Hollererem /Wolf Bachofner/. rnV roli Rexe muzeme videt Reginalda von Ravenhorsta,ktery byl po case vystridan Rhettem Buttlerem. rnNejdrive ze serialu odchazi Stocki a na jeho misto nastupuje Christian Bock /Heinz Weixelbraun/. Pote dochazi k dost razantni zmene-Richard Moser umira pri prestrelce se silenym vrahem. Rex se s tim nemuze vyrovnat do te doby,nez prijde novy sef oddeleni vrazd- Alex Brandtner /Gedeon Burkhard/. rnI Hollerer pak odchazi a jeho postavu strida Fritz Kunz /Martin Weinek/.rnV soucasne dobe se nataci dalsi rady serialu,kdy misto Alexe a Christiana vystupuji dalsi novi komisari. Niki Herzog /Elke Wilkens/ a Marc Hoffman /Alexander Pschill/. rnPri vyctu vsech hlavnich postav nesmime zapomenout na jedinou stalici serialu,vedle Rexe samozrejme. Je to soudni patolog dr.Leo Graf /Gerhard Zemann/. rnSerial uz cita kolem osmi rad a stale se toci dalsi a dalsi dily. rnErnst Stockinger se stal hrdinou jineho serialu ze Salzburgu,nazvanem jak jinak,nez Stockinger. Ale ani tam na Rexe nezapomnel- jeho pracovni stul totiz zdobi krasna Rexova fotka a obcas si i volaji. rnO Rexovi byl natocen i celovecerni film. Nepopisuje videnske pripady,ale Rexikovy zacatky v letech jeho mladi. Odtud nazev Komisar Rex-mlada leta /v originale Baby Rex-der kleine Kommissar/. rnKrome Rexe a jeho obdivuhodneho talentu muzeme obdivovat i krasy Vidne. Zamek Schonbrunn,ulicky Stareho mesta nebo videnske lesy a parky,kde s oblibou vrazdi silenci,nebo se v blizkem krovi schovavaji zlocinci pred zakonem.rnNa prvnim miste je ovsem pejsek. O jeho pohodli a potreby se stara osobni trenerka Theresa Ann Miller. Jeji otec mimochodem vlastni agenturu Animal Action,ktera trenovala mimo jine i bernardyna Beethovena a mnoho dalsich zvirecich hrdinu.


Didaktika

Pedagogika - MetodikarnrnDidaktika je soucast pedagogiky zabyvajici se metodami a formami skolniho vyucovani


Metodika

Metodika je cast pedagogiky a didaktiky zabyvajici se metodami vyuky konkretniho skolniho predmetu


Literatura

(z lat. littera = pismeno) v sirsim slova smyslu je souhrn vsech psanych textu, tedy literatura umelecka, naucna, technicka, casopisecka, memoarova i soukroma korespondence. V uzsim slova smyslu se literaturou obvykle mysli literatura umelecka, cili krasna literatura, beletrie.rnrnrnAnglicka literatura *rnBulharska literatura *rnCeska literatura *rnCinska literatura *rnDanska literatura *rnEsperantska literatura *rnFinska literatura *rnFrancouzska literatura *rnItalska literatura *rnMadarska literatura *rnNemecka literatura *rnPolska literatura *rnSlezska literatura *rnSlovenska literatura *rnrnrnTranslatologiernrnNakladatelstvi


Esperantská literatura

Literatura - EsperantornrnEsperantska literatura patri mezi nejmladsi svetove literatury, protoze zacala vznikat teprve po zverejneni esperanta v roce 1887. Nejdrive vznikala literatura prekladova, podobne jako u narodnich literatur, ale brzy se zacala objevovat i puvodni dila. Charakteristickym znakem je ruzna narodnost esperantskych autoru. rnrnrn=Nebeletristicka literatura=rnIvo LAPENNA - Jaroslav MARIK - Julie SUPICHOVA - Paul NEERGARD -rnVlastimil NOVOBILSKY - rnJan WERNER rnrn=Prekladova literatura=rnrnA. D. ATANASOV -rnKazimierz BEIN (Kabe) -rnVilmos BENCZIK -rnJosef CINK -rnTheodor CEJKA -rnJ. V. DOLINSKY -rnOta GINZ -rnLudo IZAK -rnRudolf HROMADA - Stanislav KAMARYT - rnTheodor KILIAN - Frantisek LORENC - Milos LUKAS - Ivo ROTKVIC rnPavel ROSA - Eva SEEMANNOVA - Moraviaj Esperanto-Pioniroj - Adolf STANURA - Magda SATUROVA - Maria SIDLOVSKAJA - Ant SKARVAN - Josef VONDROUSEK -rnrnrn=Puvodni beletrie=rnrn rnrn rnHendrik ADAMSON (1891-1946)rnADIrnSaribek AGAMJANrnToma AJOLOV rnTeresa de ALMEIDArnNadija Hordijenko ANDRIANOVA (1921-1999)rnMira ANDRUSIEWICZ (1932-)rnMarija P. ANGELOVA rnPetro ANSELMO rnAbtonina APOLLO rnJakob David APPLEBAUM (1877-1964)rnARGUSrnValerio ARI (1949-)rnGrigorij AROSEV (1979-)rnGeorgi Atanasov (1881-1960)rnWilliam AULD (1924-)rnManjo AUSTINrnFrancisco AZORIN IZQUIERDO (1885-1976)rnNuno BAENA (?-1922)rnJulio BAGHY (1891-1967)rnSandor J BAKO rnJonan BALANOrnJulius BALBIN (1917-)rnS. BALKANANOrnZofia BANET-FORNALOWA (1929-)rnErco BARAKArnImre BARANYAI (1902-1961)rnNorbert BARTHELMESS (1897-1987)rnJuliette BAUDIN-VATRE (1910-1937)rnHenri BAUPIERRErnGersi Alfredo BAYS (1934-) rnLouis BEAUCAIRE (1925-1983)rnUlrich BECKER (1958-)rnLeo BELMONT rnMartin BENKA rnMisu BERARU (1903-1938)rnLeon BERGIERS (1904-)rnRoger BERNARD (1907-1997)rnDante BERTOLINI rnGerrit BERVELING (1944-)rnB.G.D.rnJozef Pawel BIELINSKI rnLeopold BLUMENTHAL (1865-1941)rnDouglas Phillips BOATMAN (1892-?)rnErgoto de BONAERO rnLucija BORCIC (1921-)rnM. BORGES DOS SANTOS (1926-)rnNikolaj Afrikanovic BOROVKO (1863-1913)rnKrys BOTTRILLrnMarjorie BOULTON (1924-)rnPetro BRAUN rnStanislaw Zygmunt BRAUN (1893-1956)rnLouise BRIGGS rnP.W. van den BROEK rnMikaelo BRONSTEJN (1949-)rnHarold BROWN rnPeter E. BROWNE (1957-)rnStan BUBENIC (1904-1979)rnBUKARrnHindrik Jan BULTHUIS (1865-1945)rnJosef BURGER (1881-1970)rnAdolf BURKHARDT (1929-)rnJorge CAMACHO (1966-)rnTimothy Brian CARR (1943-)rnMiquel CASES MARTIN (1863-?)rnR. M. CHASE rnSylla CHAVES (1929-)rnNiels CHRISTENSEN rnDmitrij Mihajlovic CIBULEVSKIJ (1946-)rnJana CICHOVA-HRDLICKOVA rnCIKLARI (?-1914)rnBrendon CLARK (1904-1956)rnJean-Louis CLAUDEL rnClaudius COLAS (1884-1914)rnClelia CONTERNO GUGLIELMINETTI (1915-1984)rnGerard COOL rnRuth CULBERT rnViktor CALDAJEV (1945-)rnN. CORNIJrnN. CULITIS rnOcjo DADAEV (1973-)rnEinar DAHL (1904-)rnAleksandro DAMBRAUSKAS (1860-1938)rnDAN TIRINAROrnJopetro DANVYrnChristian DECLERCK (1938-)rnG. DEGENKAMP rnLeendert C. DEIJ (1919-)rnBenjameno G. DELATOTrnHuijin DENG rnGeorgo DESKIN (1891-1967)rnVimala DEVI rnVasilij Nikolajevic DEVJATNIN (1862-1938)rnDIMITRIrnJohn DINWOODIE (1904-1980)rnRoman DOBRZYNSKIrnDOKITOrnGrigori DOLGIN rnAleksandro DOMBROVSKI rnArtur DOMENECH I MAS (1878-1936)rnFrans van DOOREN (1905-1996)rnF. V. DORNO rnDeck DORVALrnHilda DRESEN (1896-1981)rnC. Chr. DROOGENDIJK (?-1918)rnHans L. EGERRUP (?-1954)rnSergo ELGOrnFriedrich Wilhelm ELLERSIEK (1880-1959)rnWiktor ELSKI rnEMBA rnStellan ENGHOLM (1899-1960)rnReino ERIKSSON (1940-)rnVasilij Jakovlevic EROSENKO (1890-1952)rnIstvan ERTL (1965-)rn Budapestska skola rnDaniel EYQUEM (1852-1926)rnGrindel FALK rnJacques-Franky FARJON DE LAGATINERIE (1920-1996)rnFrits FAULHABER (1893-?)rnMiguel FERNANDEZ (1950-)rnJan FETHKE (1903-1980)rnJan FILIP (1911-1971)rnHenriko FISCHER-GALAT (1879-1960)rnJeanne FLOURENS (1871-1928)rnJean FORGErnJerzy FORNAL rnV. FRANCINIrnJohn FRANCIS (1924-)rnRoman FRENKEL rnDiderto FRETO rnLorenz FRIIS (1904-)rnLina GABRIELLI (1930-)rnGunnar GALLMO (1946-)rnHiginio GARCIA (1939-)rnRonald Cecil GATES (1923-)rnVladimir GAZDArnGafur GAZIZI (1958-)rnKoffi GBEGLO (1957-)rnIvan St. GEORGIEV (1919-)rnArturo GHEZ rnElla GIBSON rnLilli GILOTEAUXrnAldo de' GIORGI (1924-2003)rnMikaelo GISPLING (1924-)rnMarinko GJIVOJE (1919-1982)rnVladimir A. GLAZUNOV rnBernard GOLDEN (1925-)rnAtus GOLDONIrnGONG XUESHENGrnAlbert GOODHEIR (1912-1995)rnHristo GOROV (1908-1999)rnAntoni GRABOWSKI (1857-1921)rnJaume GRAU CASAS (1896-1950)rnGRENKAMPrnAnte GRGURINA (1877-1957)rnAsen GRIGOROV (1903-1985)rnEdwin GROBE (1927-)rnPaul P. GUBBINS (1949-)rnDoroti GUIROrnKlaus J. GUNKEL (1963-)rnKarl-Gustaf GUSTAFSSONrnMiguel GUTIERREZ (1950-)rnGONG SASOP (1910-1944)rnKen HAJASIrnHerschel S. HALL rnJarl HAMMARBERG (1940-)rnF. H. HANBERY rnMarie HANKEL (1844-1929)rnLajos HATTYAR rnSantos Kumar Ghose HAZRA rnZora HEIDE (1924-)rnJo van HEMERT-REMMERSrnMaria HENRIKSENrnHerbert HESSErnFeliks HILLER rnPanayot HITROV (1894-1945/46)rnGottfried HOFSTATTERrnNikolai HOHLOV (1891-1953)rnChr. HOUGAARDrnAdam HRYNKIEWICZ (1931-)rnAdalbert HULES rnH. B. HYAMS (?-1960)rnHRIMA rnAmerigo IANNACONErnKlara ILUTOVIC (1946-)rnVicente INGLADA (1879-1949)rnSaburo ITO (1902-1969)rnVsevolod IVANOV (1900-)rnIlja Jefimovic IZGUR (1881-1937)rnIrena JABONSKArnStig JACOBSON (1913-)rnMilda JAKUBCOVA (1899-1979)rnLudmila JEVSEJEVA (1913-1980)rnSten JOHANSSON (1950-)rnReina de JONG (1922-)rnDavid K. JORDAN (1942-)rnJOTOKArnTeo JUNG (1892-1986)rnPeter Theodor JUSTESEN (1875-1950)rnAleksej Borisovic JURAVLOV rnWladimir KAJOTAEFrnKalman KALOCSAY (1891-1976)rnGeorgo KAMACOrnAira KANKKUNEN (1928-)rnM. L. KAPLANrnJozsef KAPTAY rnJiri KAREN (1920-2000)rnStanislaw KAROLCZYK (1890-1966)rnLena KARPUNINA (1963-)rnBenita KART rnJan KARWIKrnKERVRANrnCurt KESSLERrnErich KILIAN (1909-1936)rnWalter KLAG (1922-)rnOldrich KNICHAL (1939-)rnEdwin de KOCK (1930-)rnJosef KOHEN-CEDEK (1904-)rnNadina KOLOVRAT rnGaku KONISI rnBenata KOOPMANSrnJiri KORINEK (1906-1989)rnNina KORJENEVSKAJA (1949-)rnSalomon KORNFELD (1896-1943)rnMihail Gavrilovic KOROTKOV rnCzeslaw KOZLOWSKI (1894-1956)rnAugust von KOTZEBUE rnIvan KRESTANOV rnAlen KRIS (1955-)rnMasayuki KURODA (1909-)rnH. KUROPATNICKA-SALAMONrnNikolaja KURZENS (1910-1959)rnGeorges LAGRANGE (1928-)rnEmilija LAPENNA (1910-1994)rnSara LARBARrnLilia LEDON DA SILVA (1956-)rnA. A. LEENHARDrnIzrael LEJZEROWICZ (1901-1942)rnrn rnrnJolanthe LESER (1909 - 1994)rnLEUNBACHrnLev LEVENZON (1887-?)rnShijun LI (1923-)rnLidia LIGEZA rnLILJER rnCarl LINDQVISTrnChen Mei LING rnKenneth G. LINTON rnDaphne LISTER (1921-)rnLIVEN DEK rnNicolai LIVENTHAL rnMarin LJUBIN rnAleksandr Porfirjevic LOGVIN (1903-1980)rnKris LONG (1944-)rnAnastasio LOPEZ LUNA (1914-1995)rnLORJAKrnAnna LOWENSTEIN (1951-)rnNikolai Viktorovic LOZGACEV (1957-1998)rnJixin LU rnF. T. LUNDQUIST rnHeinrich August LUYKEN (1864-1940)rnStefan MACGILL (1948-)rnRobert MACKAY rnDavid MAGERrnJacques-Louis MAHE (1912-1992)rnPaula MAHRTI rnIvan MALFELICULO rnCarmel MALLIA (1929-)rnJulio MANGADA ROSENORN (1877-1946)rnZifu MAO (1963-)rnCicio MAR rnA. MARICH rnMalte MARKHEDEN (1911-)rnMeva MARON rnJarlo MARTEL-MONTO rnGrazyna MASZCZYNSKA-GORA rnEugeniusz MATKOWSKI rnUlrich MATTHIAS (1966-)rnGeraldo MATTOS (1931-)rnStefan MAULrnErmanno MELLO rnValentin MELNIKOV (1957-)rnErwan ar MENGA rnJohn MERCHANT (1872-1936)rnZdravka METZrnRichard MEYE (?-1945)rnGeorgi MIHALKOV (1952-)rnEugen MICHALSKI (1897-1937)rnKarl MINOR (1891-1946)rnZofia MIRSKA rnVenelin MITEV rnMasao MIYAMOTO (1913-1989)rnZef Luigj MJEDA (1921-2000)rnJulian MODEST rnDaniel MOIRANDrnAleksandro R. MOLLISON rnAbel MONTAGUT (1953-)rnTryggve MULLER rnFeiko MUNNIKSMArnDonald W. MUNNS rnCanko MURGIN rnGeoffrey Dalrymple NASH (1882-1945)rnIvan NAUMOV (1971-)rnNevena NEDELCEVA rnG. C. NEGRO rnIstvan NEMERE (1944-)rnMauro NERVI (1959-)rnGoncalo NEVES (1964-)rnLeonard Nowell Mansell NEWELL (1902-1968)rnLilia NIKOLOVA rnNISIMURA MASAO (1907-1940)rnRoberto Passos NOGUEIRA (1949-)rnAmalia NUNEZ DUBUS (1889-?)rnAlm NURHOM rnJesse-LePrince NZANIYE rnKazuta OKArnImmanuel OLSHVANGER (1888-1961)rnFrantisek OMELKA (1904-1960)rnYosizumi OOZATO rnOluwabunmi OSHO-DAVIES (1968-)rnElsa OTTO rnPrince Henry OZOEMENA OGUINYE (1972-)rnJohanna PAGENSTECHER (?-1959)rnAntonio PAOLET (1880-1960)rnPenka Petkova PAPAZOVA rnDespina PATRINU (1930-)rnEdward Saxton PAYSON (1842-1932)rnPeter PENETER rnMarko PETROVIC (1939-1999)rnSvetislav S. PETROVIC (1899-1960)rnMarco PICASSO (1940-)rnKarel PIC (1920-1995)rnWouter F. PILGER (1942-)rnJulia PIORO (1902-)rnClaude PIRON (1931-)rnFrancesco PIZZI (1880-1946)rnKiril P. POPOV rnBertram POTTS (1895-)rnEdmond PRIVAT (1889-1962)rnRudolf PUHRINGER rnFrederic PUJULA I VALLES (1877-1963)rnRaimo PYSTYNEN (1930-)rnBranko M. RADAKOVIC rnBaldur RAGNARSSON (1930-)rnErkki RASKU (1922-)rnJean RIBILLARD (1904-1962)rnL. RIEDLrnGudrun RIISBERGrnChristian RIVIERErnKenelm ROBINSON rnFranz ROCKMANN rnROKSANOrnJon ROMMESMO rnRik De ROOVER rnHans Amund ROSBACH rnJohan Hammond ROSBACH (1921-)rnJulio Mangada ROSENORN rnCezaro ROSSETTI (1901-1950)rnReto ROSSETTI (1909-1994)rnNicolino ROSSI (1939-)rnFranz-Georg ROSSLER rnCelestin ROUSSEAU (1861-1949)rnJosef RUMLER (1922-1999)rnVictor SADLER (1937-)rnAleksandr SAHAROV (1865-1942)rnEija SALOVAARA (1920-)rnBetty SALT (1907-1994)rnVladimir SAMODAJ (1935-)rnRafael de SAN MILLAN ALONSO (1866-1924)rnViktor Sergejevic SAPOJNIKOV (1953-)rnJanos SARKOZI (1932-)rnJames SAYERS (1888-1957)rnHermann SCHMID rnReinhold SCHMIDT (1867-1943)rnJan van SCHOOR (1896-1955)rnOscar van SCHOOR rnStanislav SCHULHOF (1864-1919)rnRichard SCHULZ (1906-1997)rnRaymond SCHWARTZ (1894-1973)rnTeodoro SCHWARTZ rnManuel de SEABRA (1932-)rnTibor SEKELJ (1912-1988)rnZdravko SELES (1962-)rnMatabaro Minani SEMUTWA rnHenri SENTIS (1850-1933)rnJulia SIGMOND rnGiorgio SILFER rnLakshmiswar SINHA (1905-)rnEdith Alleyne SINNOTTE rnVesna SKALJER-RACE (1911-)rnJan Stanislaw SKORUPSKI (1938-)rn Skotska skola rnB.M. SLOSSER-BRESLER rnKatalin SMIDELIUSZ (1957-)rnAdalberto SMIT rnBoguslaw SOBOL rnBarbara SOKALOWNA rnSabira STAHLBERG (1969-)rnEmil STARK rnTrevor STEELE (1940-)rnNikola STRANGANSKI (1932-)rnSipke STUITrnKenelm Ralph Creuze STURMER (1903-1960)rnMason STUTTARD rnArmand SU (1936-)rnJohn Herbert SULLIVAN (1913-1993)rnR. SWIETOSZEWSKIrnSandor SZATHMARI (1897-1974)rnKazimierz SZCZUREK (1925-)rnFrancisko SZILAGYI (1895-1967)rnJakobo SAPIRO (1897-1941)rnIvan Genadievic SIRJAEV (1877-1933)rnSpomenka STIMEC (1949-)rnRikardo SULCOrnTeodoro SVARC (1894-1968)rnTAGULOrnLajos TARKONY (1902-1978)rnCorrado TAVANTI (1919-1995)rnMikaelo TERNAVSKI (1934-1998)rnLucien Jacques THEVENIN (1891-1962)rnJoel THEZARDrnVarma THILANDER (1899-)rnJen THIRINrnAlexander William THOMSON (1896-1982)rnL.E. THOMSONrnMargit THORAEUS-EKSTROMrnPoul THORSEN (1915-)rnTIFLISANOrnEva TOFALVI (1947-)rnBoris Vladimirovic TOKAREV (1927-1994)rnNevenka TOMICrnStanislav TOMIC (1879-1932)rnB. TORNADO rnEndre TOTH (1931-1981)rnLudoviko TOTSCHErnLjubomir TRIFONCOVSKIrnBojidar TRUDICrnE. V. TVAROZEK (1920-1999)rnTyburcjusz TYBLEWSKI (1933-1998)rnMasao UEYAMA (1910-1988)rnKrys UNGARrnStepan URBAN (1913-)rnEli URBANOVA (1922-)rnBlazio VAHA rnDamjan VAHEN-SVETINOVrnJohan VALANO rnHenri VALLIENNE (1854-1908)rnVladimir VANA (1932-2000)rnEmile VANDAMME (1927-)rnKarl VANSELOW (1877-1959)rnVladimir VARANKIN (1902-1938)rnLeonid VASILJEF (1885-1957)rnHenri Paul VATRE (1908-1998)rnJosip VELEBIT (1911-)rnWillem A. VERLOREN VAN THEMAAT (1931-1996)rnValda VINAR (1918-1981)rnEvo Sveti VRAG rnSolomon VYSOKOVSKIJ (1933-)rnBalazs WACHA (1948-)rnGeorge E. WAGNER rnKjell WALRAAMOEN rnGaston WARINGHIEN (1901-1991)rnJozef WASNIEWSKI (1859-1897)rnHans WEINHENGST (1904-1945)rnHenny WIDSTROMrnT. WILLIAMSrnWalerian WLODARCZYK (1933-1977)rnEnkela XHAMAJ rnJunjian YE (1914-1999)rnLudvik Lazar ZAMENHOF (1859-1917)rnG.H.N. ZELDENTHUIS rnStevan S. ZIVANOVIC (1900-1938)rnZODEL (1898-1963)rnBoris A. ZOZULJA (1941-)rnZ.M. ZRIMA rnrn rn


Kazimierz BEIN

Literatura - Esperantska literaturarnrnKazimierz BEIN (1872-1959). Polak, lekar, znamy pod pseudonymem KABE. je jednim z nejvetsich stylistu. Jeho preklady: FUNDO DE L'MIZERO od W. Sieroszewskeho. LA INTERROMPITA KANTO a BONA SINJORINO od E. Orzeskove, ELEKTITAJ FABELOJ od bratri Grimmu. VERSAJOJ EN PROZO od S. Turgeneva, PATROJ KAJ FILOJ rovnez od S. Turgeneva, POLA ANTOLOGIO, INTERNACIA KRESTOMATIO, LA LANTERNISTO, novely od Niemowskeho, Sienkie-witcze, Orzeszkove, Prusa a UNUA LEGOLIBRO, castecne puvodni. Jeho nejvetsim dilem je velky historicky roman LA FARAONO od B. Prusa. Dalsim jeho veledilem je VORTARO DE ESPERANTO, s presnymi a vystiznymi definicemi. La Faraono a Vortaro patri k jeho hlavnim dilum pro mistrovstvi prekladu a slohovou krasu.rnrneo:Kabe

eo:


Periodická tabulka

okresowy pierwiastkowen:Periodic table eo:Perioda Tabelo De La Elementoj es:Tabla periodica de los elementosnl:periodiek systeem de:Periodensystem sv:Periodiska systemet ko:%EC%A3%BC%EA%B8%B0%EC%9C%A8%ED%91%9CrnrnPlease change names. Some are still in Dutch..rnrnPeriodicka tabulka prvku se ridi tzv. periodickym zakonem, ktery roku 1869 publikoval Mendelejev.rnrnrnrnPeriodicka tabulka prvkurnrnSkupinarn1rn2rn3rn4rn5rn6rn7rn8rn9rn10rn11rn12rn13rn14rn15rn16rn17rn18rnrnrn rnrnIArnrnIIArnrnIIIB rnrnIVB rnrnVB rnrnVIB rnrnVIIB rnrn---- rnrnVIIIB rnrn---- rnrnIB rnrnIIB rnrnIIIArnrnIVArnrnVArnrnVIArnrnVIIArnrnVIIIArnrnrnPeriodarn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rnrnrn1rn1rnHrn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn2rnHernrnrn2rn3rnLirn4rnBern rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn5rnBrn6rnCrn7rnNrn8rnOrn9rnFrn10rnNernrnrn3rn11rnNarn12rnMgrn rn rn rn rn rn rn rn rn rn rn13rnAlrn14rnSirn15rnPrn16rnSrn17rnClrn18rnArrnrnrn4rn19rnKrn20rnCarn21rnScrn22rnTirn23rnVrn24rnCrrn25rnMnrn26rnFern27rnCorn28rnNirn29rnCurn30rnZnrn31rnGarn32rnGern33rnAsrn34rnSern35rnBrrn36rnKrrnrnrn5rn37rnRbrn38rnSrrn39rnYrn40rnZrrn41rnNbrn42rnMorn(43)rnTcrn44rnRurn45rnRhrn46rnPdrn47rnAgrn48rnCdrn49rnInrn50rnSnrn51rnSbrn52rnTern53rnIrn54rnXernrnrn6rn55rnCsrn56rnBarn*rn72rnHfrn73rnTarn74rnWrn75rnRern76rnOsrn77rnIrrn78rnPtrn79rnAurn80rnHgrn81rnTlrn82rnPbrn83rnBirn84rnPorn85rnAtrn86rnRnrnrnrn7rn87rnFrrn88rnRarn**rn(104)rnRfrn(105)rnDbrn(106)rnSgrn(107)rnBhrn(108)rnHsrn(109)rnMtrn(110)rnUunrn(111)rnUuurn(112)rnUubrnrn rn rn rnrnLanthanoidy *rn57rnLarn58rnCern59rnPrrn60rnNdrn(61)rnPmrn62rnSmrn63rnEurn64rnGdrn65rnTbrn66rnDyrn67rnHorn68rnErrn69rnTmrn70rnYbrn71rnLurn rn rnrnrnAktinoidy **rn89rnAcrn90rnThrn91rnParn92rnUrn(93)rnNprn(94)rnPurn(95)rnAmrn(96)rnCmrn(97)rnBkrn(98)rnCfrn(99)rnEsrn(100)rnFmrn(101)rnMdrn(102)rnNorn(103)rnLrrn rn rnrnrnrnrnrnChemische reeksen van het Periodiek SysteemrnAlkalicke kovyKovy alkalickych zeminLanthanoidyAktinoidyPrechodne prvkyrnHoofdgroepmetalenMetalloidenNekovyHalogenyVzacne plynyrn


Sekunda

je zakladni jednotka casu.rnrnDefinice sekundy (podle soustavy SI): Sekunda je doba trvani 9 192 631 770 period zareni, ktere odpovida prechodu mezi dvema hladinami velmi jemne struktury zakladniho stavu atomu cezia 133.rnrnzpet - Cas - Soustava SI

pl


Čas

Cas je fyzikalni velicina, ktera vyjadruje dobu trvani deje.rnrnZnacka: t (angl. time)rnrnZakladni jednotka: sekunda, zkratka s (nespravne vterina!)rnrnDalsi pouzivane jednotky: hodina h, minuta min, milisekunda msrnrnzpet - Fyzikalni veliciny


Petrus

Petrus


USA

Staaten von Amerikaeo:Usonofr:Etats-Unisnl:Verenigde Staten Van Amerikano:Amerikas Forente Staterpl:Stany Zjednoczonesv:USAes:Estados UnidosrnrnZkratka United States of America. rnV prekladu Spojene staty americke.

Pridany odkazy.


Česká literatura

Vladimir BLUCHArnrnJaroslav FOGLARrnrnMiroslav HORNICEKrnrnOndrej NeffrnrnVladimir Neff


Miroslav HORNÍČEK

Literatura - Kino - DivadlornrnMiroslav HORNICEK (10.11.1918 - 15.2.2003), cesky herec a spisovatel. V letech 1955-1961 byl partnerem Jan Wericha misto Jiriho Voskovce v Div. ABC v Praze. Velkou popularitu mu ziskaly televizni Hovory H. Z filmu jsou vyznamne Tato, sezen stene a Kam cert nemuze, televizni serial Byli jednou dva pisari. Z literarnich del jsou oblibene Dobre utajene housle, Listy z Provence, Vyznani, Jablko je vinno, Zpoved na konci cesty, Julius a Albert.rnV roce 1967 se zucastnil na avantgardnim projektu Kinoautomat autoru Alfreda Radoka a Vladimira Svitacka na svetove vystave v Montrealu. Z tohoto pobytu vytezil knihu fejetonu Javorove listy, uverejnovanych puvodne v Literarnich novinach.


Měsíc

Mesic je vesmirne teleso obihajici kolem Zeme. Stredni vzdalenost Mesice od Zeme je 384.000 km.rnrnSidericky mesic - Synodicky mesicrnrnzpet - Astronomie


Siderický měsíc

Sidericky mesic je doba jednoho obehu Mesice kolem Zeme, brano vzhledem ke hvezdam. Sidericky mesic trva asi 27,6 dne.

wikify


Synodický měsíc

Synodicky mesic je doba mezi dvema stejnymi fazemi Mesice, tak jak se jevi ze Zeme. Synodicky mesic trva asi 29,3 dne.

wikify


Rychle sipy

Pristav volarnrnBoj o prvni mistornrnHosi od Bobri rekyrnrnTabor smulyrnrnChata v Jezerni kotlinernrnHistorie Svorne sedmyrnrnPod junackou vlajkournrnDevadesatka pokracujernrnZahada hlavolamurnrnStinadla se bourirnrnTajemstvi Velkeho VontarnrnKdyz duben prichazirnrnTajemna RasnovkarnrnPoklad Cerneho delfinarnrnKronika Ztracene stopyrnrnDobrodruzstvi v Zemi nikohornrnZivot v poklusurnrnNovacek Bubacek pise denikrnrnJestrabe, vypravujrnrnStrach nad Bobri rekournrnNas oddilrnrnModra roklernrnKronika Hochu od Bobri reky rnrnZivotopisrnrnJaroslav Foglar se narodil 6. cervence 1907 v Praze - Nuslich v Benatske ulici c.3. Studoval Verejnou obchodni skolu. Zamestnan byl jako urednik, pedagogicky pracovnik, odpovedny redaktor casopisu Mlady hlasatel, Junak a Vpred. Pod prezdivkou "Jestrab" vedl po cely zivot skautske oddily. Ve ctyrech letech ztraci otce (+17.7.1911, Jindrich Foglar, 39 let) a od te doby zije s matkou a starsim bratrem. V roce 1914 se prestehuji z Nusli na Vinohrady. Roku 1920 poprve na vyzvu sveho starsiho bratra navstevuje skautsky oddil 48. klub oldskautu Jestrabi, podle ktereho pozdeji dostal i svoji prezdivku Jestrab. Jako trinactiletemu (1920) mu vychazi literarni pokus, basen Mesicni noci. V roce 1921 se mu naskytla moznost vstoupit do 34. prazskeho oddilu "Ohnivci", kde ziskava i svoji prezdivku. Jeho prvni publikovana povidka Vitezstvi vychazi casopisecky roku 1923, a je vlastne prvnim kruckem ke spisovatelske draze. V roce 1925 konci obchodni skolu, kratce pracuje v informacni kancelari firmy Wys Muller et Company a pote prechazi na trinact let jako urednik k firme Oskar Stein, velkoobchod papiren. O prazdninach vede skautsky tabor, pri nemz poprve zavita do Slunecni zatoky na rece Sazave. Po navratu z tabora se 34. prazsky oddil slucuje se slavnou Dvojkou a Jestrab prechazi do jeho vedeni pod nazvem Hosi od Bobri reky. Po sedesati letech nepretrziteho vedeni predava oddil v roce 1987 svemu nastupci a radi se tak mezi nejstarsi oddilove vedouci na svete.rnrnV roce 1934 je vydana v nakladatelstvi Melantrich prvni Foglarova kniha - Pristav vola (puvodni nazev "Modry zivot Jiriho Drazana"). Brzy prichazi obdobi Foglarova redaktorskeho pusobeni v casopise Mlady hlasatel, kde 8.5.1937 vychazi vyzva k zakladani ctenarskych klubu Ml. hlasatele. V lete vychazi prvni vydani knihy Hosi od Bobri reky s ilustracemi Z.Buriana. Od listopadu 1938 se ve vedeni redakce objevuje Jaroslav Foglar spolu s Karlem Buresem a od 17. prosince vychazi na pokracovani, dnes jiz legendarni serial, Rychle sipy, kresleny Dr. Janem Fischerem. Roku 1941 je Mlady hlasatel zastaven nacisty. Tesne po valce rediguje Foglar casopis Junak, brzy vsak odsud odchazi pro nazorove neshody, aby zalozil novy casopis - Vpred. Prvni "foglarovske" cislo Vpredu (c.18) vychazi 9.4.1946 s legendarni kresbou Rychlych sipu na titulni strane (autor Bohumil Konecny - Bimba). Tento casopis ukoncil svoji cinnost v roce 1948.rnV padesatych letech Foglar pusobi jako vychovatel v domove mladeze pod dohledem StB. Ani v tuto dobu neprestava psat. Po delsi odmlce se v roce 1965 na trhu objevuje Tajemna rasnovka. V Ostravskem kulturnim zpravodaji zacinaji vychazet Rychle sipyrni s novymi pribehy, kreslenymi Marko Cermakem.rnV sedmdesatych letech se spisovatel venuje prevazne praci s oddilem, publikuje pouze casopisecky. Z tohoto obdobi pochazi kniha Nas oddil, podlozena vice nez sedesatiletou autorovou zkusenosti ve vedeni oddilu.rnVe veku 102 let umira 18. unora 1980 Foglarova maminka. Osmdesata leta jsou poznamenana spolupraci s vytvarnikem Karlem Soudkem na kreslenych serialech Modra rokle a Ztraceny kamarad.rnPo "sametove" revoluci roku 1989 ma Foglar plne otevrenu cestu k ctenarske verejnosti. V nakladatelstvi Olympia vydava stinadelskou trilogii Dobrodruzstvi v temnych ulickach (Zahada hlavolamu, Stinadla se bouri, Tajemstvi Velkeho Vonta). 18.listopadu 1992 je spisovatel prepaden dvema ucni, kteri ho chteji okrast o penize. Ubrani se a zavola o pomoc.rnOd jara 1995 je J. Foglar dlouhodobe hospitalizovan v nemocnici, ale podle moznosti dal vyjizdi na besedy se ctenari. K devadesatinam J. Foglara a nedozitym devadesatinam dr. Jana Fischera porada Muzeum hl. m. Prahy rozsahlou vystavu s nazvem Po stopach Rychlych sipu. Vychazi jubilejni 15. vydani knihy Hosi od Bobri reky s pametnim listem. V roce 1998 se v televizi objevuje pri setkani s dr. Karlem Buresem po neuveritelnych padesati letech. A v listopadu vychazi v nakladatelstvi Olympia kompletni knizni vydani Rychlych sipu se vsemi dosud vydanymi pribehy.rn23. ledna 1999 umira po delsi nemoci v Thomayerove nemocnici. Jestrab odletel, ale verme, ze jeho postavy z knizek budou zit dale.rn rnrnrnRychle sipy Jaroslava Foglara rnRychle sipy Jaroslava Foglara zna prakticky kazdy. Ale jen kazdy desaty z nas ze sebe na pozadani vysype vsech pet jmen clenu klubu. To je uplne prvni cisly podlozena odpoved na otazku, jak siroce a hluboko je hlavni Foglarovo dilo rozsireno. Vyplyva z pruzkumu, ktery na zakazku MF DNES zpracovala agentura Median. Dvaadevadesat procent dotazanych uvedlo, ze Rychle sipy zna. A rikali to stejne casto muzi jako zeny. Expresni pruzkum probehl telefonicky na vzorku 510 dotazanych ve veku 18 az 75 let. Potvrdilo se v nem, ze Foglar zasahl vsechny generace, i kdyz duchodcu, kteri znaji jeho hrdiny, je podle pruzkumu "jen" 88 procent. Pro srovnani: zatimco Rychle sipy nezna osm procent obcanu, mistopredsedu vlady Mertlika podle lednoveho pruzkumu agentury STEM - nezna 46 procent a ministra obrany Vetcheho 36 procent. Ze Rychle sipy existuji, vime skoro vsichni; ale nejak si nepamatujeme, jak se jmenuji. Deset procent dotazanych dokazalo spravne vyjmenovat vsech pet, dalsich sest procent uvedlo ctyri spravna jmena. Ani jedno cele jmeno nereklo dobre 51 procent oslovenych. Z cele party se nam nejvic vybavuji ti dva nejmene vzorni, Cervenacek a Rychlonozka. Vudce Mirek Dusin, ktery pry nikdy nerekl jedine sproste slovo ("vsak taky za to Mirka vsechny obdivujeme"), je az na tretim miste za Rychlonozkou. Jarka Metelka, podle knihy druhy clen klubu, je v zebricku az ctvrty, Jindra Hojer se zapsal do naseho povedomi nejmene. Z pruzkumu se daji vycist i takove udaje, jako ze Cervenacek je nejpopularnejsi v zapadoceskem kraji, ze o Rychlych sipech se kupodivu nejmene vi v hlavnim meste Praze nebo ze Rychlonozku zna 51 procent vysokoskolaku. Jedinym prokazatelnym "trendem" se zda to, ze znalost Rychlych sipu klesa u lidi starsich petactyriceti let. Mezi dotazanymi ve veku 31 az 45 let reklo vsechna jmena Rychlych sipu 15 procent lidi, mezi dotazanymi ve veku 46 az 60 let jen 3 procenta a mezi jeste starsimi 8 procent. Podobne to vypadlo u jednotlivych jmen - lide mezi 46 a 60 lety toho vedeli zjevne nejmene, i Cervenacka bezpecne jmenoval jen asi kazdy ctvrty z nich. Pricina se jevi zrejma - dnesni padesatnici vyrustali prave v dobe, kdy se Foglarovo dilo dostalo na dve desetileti na index. A kdo se nam do klubu Rychlych sipu plete? V pruzkumu zaznela - i kdyz vyjimecne i jmena jako Stetinac, Dlouhe Bidlo, Jestrab, Plihal a Bohous.rnZahada hlavolamurnPrvni dil trilogiernPodivny pribeh ze zivota Rychlych sipu. Kniha zacina nevine na tenisovem hristi, kde si Rychle sipy - tedy Mirek Dusin, Jarka Metelka, Jindra Hojer, Cervenacek a Rychlonozka - vydelavaji penize sbiranim micku. Dej vypravi o patrani po divnem hlavolamu, ktery patril nejakemu Janu Tleskacovi. Posleze se o nem dozvedi od stareho kostelnika, ktery se kdysi s chlapcem znal. Vypravoval jim o jeho podivnem zivote. Po rozmluve s kostelnikem se vydaji do zruseneho kostela sv. Jakuba, kde tehdy podivny Jan Tleskac zemrel za podivnych okolnosti. Patraji v podkrovi po jeho denniku, ktery najdou, ale prozradi je svit baterky a uz po nich jdou Vontove.rnVontove, to byli chlapci z jedne ctvrti, zcela odlisni od jinych. Nestrpeli, kdyz se nekdo cizi v jejich prapodivne ctvrti jenom ukazal. Rychle sipy pred nimi utikaji do sklepeni kostela, kde jsou ruzne chodby. Rozhodnou se pro jednu ke svemu uniku. Pronasledovani Vontu ochabne a chlapci zjisti, ze jsou v pohrebni chodbe. Chodba konci. Je zavalena kameny. Rychle sipy odstranuji zaval v chodbe a prodiraji se dal az se dostanou do sklepa jednoho z domu.rnZacnou vydavat i svuj casopis Tam - Tam, ve kterem sva dobrodruzstvi popisuji. V Tleskacove deniku se doctou o hlavolamu, v kterem je ukryt plan letajiciho kola. Pak se dozvedi, ze hlavolam vlastni nejvyssi Vont, a ze bude sve zezlo predavat. Rychle sipy se s jednim Vontem sprateli a dopomohou mu k Velkemu Vontstvi nad druhym kandidatem. Ale za podminky, ze jim pujci hlavolam. Jejich pritel vyhraje, ale pri predavani jezka v kleci, tak se ten hlavolam jmenoval, otec druheho kandidata mu ho vyrve z ruky a prcha chodbou, v niz tehdy Rychle sipy take prchaly. Ale ve sklepe spadne do stoky, kde hlavolam upusti a je navzdy ztracen. Po dvou tydnech umira v nemocnici na krysi zloutenku.rnrnrnrnrnUryvekrn..."Kdyz natocime nejdelsi osten jezka tak, aby vycnival z klece jejim nejsirsim otvorem, posuneme jezka do poloviny vysky klece. Pak otocime za vycnivajici osten jezkem, az na jeho protilehle strane dostaneme do kolme polohy nad sebou dva jine ostny, nejdelsi po tom, ktery uz vycniva vpredu.rnPopostrcime prednim ostnem jezka tak, aby jeho dva kolmo nad sebou nachazejici se ostny pronikly protilehlym otvorem co nejvice ven.rnPotom za predni osten sklapime cely hlavolam jakoby dolu, az jak zadni dva vycnivajici ostny dovoli, a ponekud doleva. Tim jezek dostane v kleci takovou figuru, ze vsechny jeho ostatni ostny, ktere jinak prekazeji jeho vyklouznuti ven, zmizi z jinych otvoru klece v jejim vnitrku a zaujmou priznivou polohu k nejsirsimu otvoru. A pak staci uz jen jezkem kroutit za nejdelsi vycnivajici ostny z klece, az je venku uplne. A nazpet se dostava zpusobem presne opacnym. To uz je snadne!"rn"U vsech plantazniku!" prerusil ctouciho Mirka Rychlonozka. "Snadne to tedy zrovna asi nebylo - ale vzdyt my vlastne - podle toho tady - umime hlavolam otvirat ! Kdybychom postupovali od slova ke slovu, jak je to tu psane, musel by prece jezek z klece vyjit!"rn"Vypada to tak," pravil uzasly Mirek. "Zname navod, po kterem marne prahly cele generace Stinadel! Ale je tady o tom jeste neco - poslouchejte!" Sklonil se opet k zaslemu deniku a cetl: "A pak, kdyz uz je jezek venku, da se rozsroubovat krasne. A uvnitr je vsechno - vsechno! Jiz jdu ale spat, dobrou noc. Jeste si jen uklidim potme tento denik.Ten nenajde nikdo! Kdyby nasel, byla by to moje smrt!"rn"Pro pet ran do hlavy," vyjekl zoufale Rychlonozka," co vsechno, co bylo v jezku vsechno?"rnAsi nejnapinavejsi Jestrabova knizka. Klub Rychlych sipu zname nejen z ni a jejich pokracovani, ale i z kreslenych serialu, filmoveho zpracovani a televizniho serialu. Vysla v roce 1941.rnTleskacovo letajici kolo, tajemny Em, temne ulicky Stinadel, bezeslovna pisen Vontu, to vse tvori kulisu k jednomu z nejdobrodruznejsich kniznich pribehu pro mladez. rnPristav vola, Boj o prvni misto, Hosi od Bobri reky, Tabor smuly, Chata v Jezerni kotline, Historie Svorne sedmy, Pod junackou vlajkou, Devadesatka pokracuje, Zahada hlavolamu, Stinadla se bouri, Tajemstvi Velkeho Vonta, Kdyz duben prichazi, Tajemna Rasnovka, Poklad Cerneho delfina, Kronika Ztracene stopy, Dobrodruzstvi v Zemi nikoho, Zivot v poklusu, Novacek Bubacek pise denik, Jestrabe, vypravuj, Strach nad Bobri rekou, Nas oddil, Modra rokle, Kronika Hochu od Bobri reky

moved from en:wikipedia (en:MyRedDice)


Mechanika

je obor fyziky, ktery se zabyva pohybem, silou a mechanickymi stroji.rnrnMechaniku lze rozdelit na klasickou mechaniku (Newtonovu), ktera zkouma mechanicke jevy makroskopickych teles, pohybujicich se nizkou rychlosti ve srovnani s rychlosti svetla, a kvantovou mechaniku (Einsteinovu), ktera zkouma mechanicke jevy castic, prip. jinych teles pohybujicich se rychlosti nezanedbatelnou ve srovnani s rychlosti svetla, u kterych neplati zakony klasicke mechaniky.rnrnZakladnimi tematy mechaniky je popis pohybu, kterym se zabyva kinematika, sila jako pricina pohybu, kterou se zabyva dynamika, dale pak mechanicka prace a mechanicka energie. Zvlastnostmi pohybu a sil u ruznych skupenstvi zkouma mechanika tuheho telesa a mechanika kapalin a plynu. Mezi mechanicke stroje se radi predevsim jednoduche stroje, hydraulicka a pneumaticka zarizeni. Do mechaniky rovnez patri nauka o gravitaci a ruzne druhy treni.rnrnAbecedni seznam dilcich temat se vztahem k mechanice:rnrnAerodynamicky tvar - Aerodynamicka vztlakova sila - Aerodynamika - Aerostatika - Aneroid -Archimeduv zakon - Atmosfericky tlakrnrnBarograf - Barometr - Bernoulliho rovnicernrnCentralni gravitacni pole - Coriolisova silarnrnDostrediva sila - Dostredive zrychleni - Dvojice silrnrnEinsteinuv princip relativity - Elevacni uhelrnrnFrekvencernrnGalileiho princip relativity - Gravitace - Gravitacni pole - Gravitacni sila - Gravitacni zrychlenirnrnHmotny bod - Homogenni gravitacni pole - Hybnost - Hydraulicke zarizeni - Hydrodynamicky paradox - Hydrodynamika - Hydrostaticky paradox - Hydrostaticka tlakova sila - Hydrostaticky tlak - HydrostatikarnrnImpuls sily - Inercialni vztazna soustavarnrnJednoduchy strojrnrnKartezska soustava souradnic - Keplerovy zakony - Kineticka energie - Kmitocet - Kladka - Kladkostroj - Klid - Klidove treni - Klin - Kolo na hrideli - 1. kosmicka rychlost - 2. kosmicka rychlost - Kruhova rychlost - Krivocary pohyb -rnrnLaminarni proudenirnrnManometr - Mechanicka energie - Mechanicka prace - Mechanicky stroj - Mechanika kapalin a plynu - Mechanika tekutin - Moment setrvacnosti - Moment silyrnrnNaklonena rovina - Neinercialni vztazna soustava - Nerovnomerny pohyb - Nerovnomerny pohyb po kruznici - Nerovnomerny primocary pohyb - Newtonovy pohybove zakony - Newtonuv gravitacni zakon - 1. Newtonuv pohybovy zakon - 2. Newtonuv pohybovy zakon - 3. Newtonuv pohybovy zakon - Normalni atmosfericky tlakrnrnObjemovy prutok - Odpor prostredi - Odporova sila - Odstrediva sila - Osa otaceni - Otacivy pohybrnrnPaka - Pascaluv zakon - Perioda - Pevna kladka - Plovani teles - Podtlak - Pohyb - Pohybova energie - Pohyb telesa kolem Slunce - Pohyb telesa kolem Zeme - Polarni soustava souradnic - Poloha telesa - Polohova energie - Polohova energie pruznosti - Posuvny pohyb - Potencialni energie - Pneumaticke zarizeni - Princip nezavislosti pohybu - Proudeni - Pretlak - Prikon - Primocary pohyb - PumparnrnRameno valiveho odporu - Relativita pohybu - Rotace - Rovnovaha sil - Rovnomerny pohyb - Rovnomerny pohyb po kruznici - Rovnomerny primocary pohyb - Rovnomerne zrychleny pohyb po kruznici - Rovnomerne zrychleny primocary pohyb - Rovnovazna poloha - Rozklad sil - RychlostrnrnSetrvacna sila - Sila - Skladani pohybu - Skladani rychlosti - Skladani sil - Smykove treni - Soucinitel klidoveho treni - Soucinitel smykoveho treni - Soucinitel valiveho treni - Souradna soustava - Spojene nadoby - Stabilita - Stala rovnovazna poloharnrnSroubrnrnTekutina - Teziste - Teznice - Tiha - Tihova sila - Tihove zrychleni - Trajektorie - Translace - Treni - Treci sila - Tuhe teleso - Turbulentni proudenirnrnUcinnost - Uhlova draha - Uhlova rychlost - Uhlove zrychleni -rnUnikova rychlostrnrnValivy odpor - Valive treni - Volna kladka - Volna rovnovazna poloha - Volny pad Vratka rovnovazna poloha - - Vrh svisly - Vrh vodorovny - Vrh sikmy - Vykon - Vztazna soustava - Vztlakova silarnrnZakon akce a reakce - Zakon setrvacnosti - Zakon sily - Zakon zachovani hybnosti - Zakon zachovani mechanicke energie - ZrychlenirnrnrnAbecedni seznam velicin:rnrnCoriolisova sila - Dostrediva sila - Dostredive zrychleni - Draha - Dvojice sil - Frekvence - Gravitacni sila - Gravitacni zrychleni - Hybnost - Hydrostaticka tlakova sila - Hydrostaticky tlak - Mechanicka energie - Mechanicka prace - Moment setrvacnosti - Moment sily - Odstrediva sila - Perioda - Pohybova energie - Polohova energie - Prikon - Rychlost - Setrvacna sila - Smykove treni - Tiha - Tihova sila - Tlakova sila - Ucinnost - Uhlova draha - Uhlova rychlost - Uhlove zrychleni - Valivy odpor - Vykon - Vztlakova sila - Zrychlenirnrnzpet - Fyzika

předělávka stránky


Gravitační pole

Gravitacni pole je prostor kolem telesa, ve kterem se projevuje pusobeni gravitacni sily.rnrnGravitacni sila - Gravitacni zrychleni - Tihove zrychlenirnrnVrh sikmy vzhururnrnVrh vodorovnyrnrnVrh sikmyrnrnPohyb v gravitacnim poli ZemernrnKeplerovy zakonyrnrnzpet - Mechanika


Vrh šikmý vzhůru

Vrh sikmy vzhuru je pohyb telesa v gravitacnim poli, pri kterem pocatecni rychlost telesa ma smer opacny ke smeru gravitacniho (lepe tihoveho) zrychleni.rnrnzpet - Gravitacni pole


Vrh vodorovný

Vrh vodorovny je pohyb telesa v gravitacnim poli, pri kterem pocatecni rychlost telesa ma smer kolmy ke smeru gravitacniho (lepe tihoveho) zrychleni.rnrnzpet - Gravitacni pole


Vrh šikmý

Vrh sikmy je pohyb telesa v gravitacnim poli, pri kterem pocatecni rychlost svira se smerem gravitacniho (lepe tihoveho) zrychleni elevacni uhel.rnrnzpet - Gravitacni pole


Vladimír BLUCHA

Vladimir BLUCHA je znamy krnovsky historik. Napsal o historii Krnova nespocet clanku a nekolik knih. Nar. v Mokrych Lazcich u Opavy, vystudoval Pedagogicky institut v Ostrave, obory matematika a zemepis. Pracoval jako pedagog na krnovskych skolach, kronikar mesta, prispevatel do novin a casopisu. Je cestnym clenem Matice slezske. rnrnDilo: Historie mesta Krnova (1970), Klic k domovu (1995), Vysoke nebe (1998), Velky pozar (2002) rnrnVelky pozar Zanr teto knihy by se dal nazvat "historicky obraz", jednotlive kapitoly, popisujici pribeh jednotlivych Krnovanu v jednom zajimavem historickem obdobi, se skladaji v celkovy obraz tohoto obdobi. Kniha tak pripomina napr. obrazy Hieronyma Bosche, na kterych sledujeme jednotlive drobne sceny, ktere dohromady tvori zvlastni atmosferu celeho vyjevu.


Slezská literatura

Vladimir BLUCHA


Dějepis

ca:Historia da:Historie de:Geschichte eo:Historio es:Historia fr:Histoire it:storia pl:Historia pt:Historia nl:Geschiedenis ja:歴史 af:Geskiedenis zh: %E5%8E%86%E5%8F%B2rnrnDejepis jako veda se zabyva informacemi z minulosti, nejcasteji je pouzivan ve spojitosti s historii cloveka a civilizace.rnInformace jsou cerpany z mnoha typu zdroju s ruznym stupnem relevance. Mezi ty mene relevantni patri napr. ustne predavane informace, naopak velmi spolehlive jsou napr. dobove oficialni dokumenty. rnSpolecne s dejepisem se vyvijely i tzv. pomocne vedy historicke, jako je numismatika, heraldika, genologie, etc.rnrnrnrnrn rnrn rnHisorie podle mista :rn* Dejiny Evropyrn* Dejiny Afrikyrn* Dejiny Asiern* Dejiny Amerikyrn rn rnHistorie podle casoveho obdobi :

+interwiki


Dějiny Evropy

Dejiny jednotlivych evropskych zemirnAndorra - Albanie - Belgie - Belorusko - Bosna a Hercegovina - Bulharsko - Ceska Republika - Dansko - Estonsko - Finsko - Francie - Chorvatsko - Irsko - Island - Italie - Lichtenstejnsko - Litva - Lotyssko - Lucembursko - Madarsko - Byvala jugoslavska republika Makedonie - Malta - Moldavsko - Monako - Nemecko - Nizozemi - Norsko - Polsko - Portugalsko - Rakousko - Rumunsko - Rusko - Recko - San Marino - Slovensko - Slovinsko - Srbsko a Cerna hora - Spanelsko - Svedsko - Svycarsko - Ukrajina - Velka Britanie - Vatikan rnMezinarodni dohody

přidání zemí


Dějiny Belgie

Belgie dostala sve jmeno podle keltskeho kmene Belgu, ktere Julius Cesar popsal jako ty nejodvaznejsi z galu. V prvnim stoleti n.l. byla ovladnuta Rimem a priblizne 300 let vzkvetala jako jeho provincie. Kdyz okolo roku 300 n.l. zacala sila Rimu slabnout, vtrhli do Beligie od severu Frankove, kteri ji behem sta let ovladli celou. Odtud take zacali dobyvat Galii. Severni cast dnesniho uzemi se velmi germanizovala, zatimco na jihu stale zustavali lide verni Rimu a latine.rnrnV 15. stoleti se Belgie stala (diky snatku) jednou ze sedmnacti provincii Habsburska rise. Pote byla nasilne obsazena Spanelskem (1519-1713) a Rakouskem (1713-1794).rnrnPod temito ruznymi vladci, a zvlaste mezi 12. a 17.stoletim, se diky sve vyhodne poloze stavala belgicka mesta vyznamnymi centry obchodu, prumyslu a umeni. Vlamsti malirsti mistri (Rubens, Van Dyck, Breughel) byli ve sve dobe nejcenenejsimi v cele Evrope.rnrnV roce 1795 Belgii anektovala Francie v cele s Napoleonem, a po jeho porazce na zaklade vysledku Videnskeho kongresu (1815) pripadla Nizozemi.rnrnPo lidovem povstani v roce 1830 vyhlasila Belgie na Holandsku nezavislost. Byla vytvorena konstitucni monarchie a na trun usedl panovnik z nemeckeho rodu Saxe-Coburg.rnrnBehem vlady Leopolda II (1865-1909) ziskala Belgie kolonii v Kongu, jejiz prirodni bohatstvi nemilosrdne vydrancovala, samozrejme s velkym ziskem. Kolonie nejdrive patrila primo krali, ale roku 1908 byla predana statu a prejmenovana na Belgicke Kongo. Tato formalni zmena se ovsem uvnitr kolonie nijak vyrazne neprojevila. Tamni tardicni struktura ekonomie byla zaclenena do moderni kapitalisticke struktury a vysledkem se stalo opet vykoristovani, ovsem mnohem horsi nez v podani Francouzu v Indocine nebo Nemcu v jihovychodni Africe. Mezi lety 1880-1920 totiz populace klesla temer na polovinu. Ackoli kvuli nedostatku administrativy chybi presne statistiky, je jiste, ze na nasledky podvyzivy a prepracovani v kombinaci s nedostatecnou zdravotni peci zemrelo nekolik milionu puvodnich obyvatel. Proti spontanne vznikajicim hnutim odporu nekompromisne zasahovala armada.rnrn====Belgie ve 20.stoleti====rnrnDo Belgie dvakrat vtrhla nemecka armada, a to v letech 1914 a 1940. Mozna proto se po druhe svetove valce stala jednim z prednich obhajcu kolektivni ochrany bezpecnosti v Evrope.rnrnOd roku 1944, kdy byla osvobozena spojeneckymi vojsky, je Belgie na ceste za zvysovanim zivotniho standartu.


Gravitační zrychlení

Gravitacni zrychleni je zrychleni, ktere telesu udili gravitacni sila.rnrnzpet - Gravitacni pole


Gravitační síla

Gravitacni sila je sila, kterou se vzajemne pritahuji vsechna telesa s nenulovou hmotnosti. Jeji velikost zavisi na hmotnostech teles a na ctverci vzdalenosti jejich tezist.rnrnzpet - Gravitacni pole


Tíhové zrychlení

Tihove zrychleni je zrychleni teles na Zemi, ktere je vysledkem slozeni gravitacniho zrychleni a odstrediveho zrychleni, jez vznika jako dusledek otaceni Zeme.rnrnzpet - Gravitacni pole


Odstředivé zrychlení

Odstredive zrychleni je zrychleni teles, ktere vznika jako dusledek pusobeni odstredive sily pri pohybu po zakrivene trajektorii.rnVelikost odstrediveho zrychleni pri rovnomernem pohybu po kruznici vypoctemernrn: .rnrnrnzpet - Kruhovy pohyb


Kruhový pohyb

Kruhovy pohyb je pohyb telesa (hmotneho bodu) po kruznici.rnrnDostrediva sila - Odstrediva sila - Odstredive zrychlenirnrnzpet - Mechanika


Hmotný bod

Hmotny bod je abstraktni nahrada za skutecne teleso, ktera nema zadne rozmery, ale jejiz hmotnost zustava. Pouziva se ke zkoumani pohybu a silovych pusobeni, pri kterych je mozno zanedbat rozmery telesa.rnrnzpet - Mechanika


Trajektorie

Trajektorie je myslena cara, po ktere se teleso (hmotny bod) pohybuje. Muze mit tvar primky (primocary pohyb) nebo krivky (krivocary pohyb).rnrnzpet - Mechanikarnrnzpet - Unikova rychlostrnrnzpet - Dostrediva sila


Přímočarý pohyb

Primocary pohyb je pohyb po primce. Smer rychlosti se behem pohybu nemeni.rnrnzpet - Trajektorie


Křivočarý pohyb

Krivocary pohyb je pohyb po krivce. Smer rychlosti se behem pohybu meni.rnrnDostrediva sila - Odstrediva silarnrnzpet - Trajektorie


Dráha

Draha je vzdalenost, kterou teleso urazi pri svem pohybu.rnrnzpet - Mechanikarnrnzpet - Delka


Rychlost

Rychlost je velicina, ktera udava zmenu drahy v case. Rozlisujeme okamzitou rychlost a prumernou rychlost.rnrnzpet - Mechanika


Okamžitá rychlost

Okamzita rychlost je rychlost v danem casovem okamziku. Jelikoz je casovy okamzik nekonecne kratky, vypocte se okamzita rychlost prvni derivaci drahy podle casu:rnrn: .rnrnzpet - Rychlost


Průměrná rychlost

Prumerna rychlost je rychlost, ktera se urcuje, jestlize teleso urazi drahu s za cas t:rnrn: .rnrnzpet - Rychlost


Zrychlení

Zrychleni je velicina, ktera vyjadruje zmenu rychlosti v case. Okamzite zrychleni vypocteme podle vzorce:rnrn: .rnrnrnzpet - Mechanika


Pohyb v gravitačním poli Země

Pohyb v gravitacnim poli Zeme je pohyb, pro ktery uvazujeme, ze smer gravitacni sily se meni a miri vzdy do stredu Zeme. Tato sila zpusobi zakriveni trajektorie telesa, jejimz dusledkem je vznik odstredive sily.rnJe-li velikost gravitacni sily vetsi nez velikost odstredive sily, pak teleso driv nebo pozdeji dopadne na Zemi. Je-li velikost gravitacni sily a odstredive sily stejna, pak se teleso pohybuje po kruhove trajektorii. Je-li velikost gravitacni sily mensi nez odstredive sily, pak se teleso pohybuje po elipticke trajektorii (perigeum, apogeum) nebo muze uniknout z dosahu zemske gravitace.rnrnKruhova rychlost - Unikova rychlostrnrnzpet - Gravitacni pole


Kruhová rychlost

Kruhova rychlost (tez 1. kosmicka rychlost) je rychlost, s kterou se teleso pohybuje kolem Zeme po kruhove draze. Jeji velikost se zmensuje s rostouci vzdalenosti od Zeme. Na povrchu Zeme je to 7,91 km/s.rnrnzpet - Pohyb v gravitacnim poli Zeme


Úniková rychlost

Unikova rychlost (tez 2. kosmicka rychlost) je rychlost telesa, pri ktere muze teleso uniknout z dosahu zemske gravitace. Trajektorie pri teto rychlosti ma tvar paraboly. Velikost unikove rychlosti se zmensuje s rostouci vzdalenosti od Zeme, pri povrchu je jeji velikost 11,2 km/s.rnrnzpet - Pohyb v gravitacnim poli Zeme


Odstředivá síla

Odstrediva sila je sila, ktera pusobi na teleso, pohybujici se krivocarym pohybem. Smer odstredive sily je od stredu zakriveni.rnrnzpet - Krivocary pohybrnrnzpet - Kruhovy pohybrnrnzpet - Pohyb v gravitacnim poli Zeme


Dostředivá síla

Dostrediva sila je sila, ktera zpusobuje zakriveni trajektorie telesa. Je kolma ke smeru rychlosti.rnrnzpet - Krivocary pohybrnrnzpet - Kruhovy pohyb


Zeměpis

Fyzicka geografiernrnHospodarska geografiernrnAfrikarnrnAmerikarnrnAsiernrnAustraliernrnEvropa


Česká republika

de:Tschechien en:Czech Republic pl:Czechy sv:Tjeckien es:Republica Checa fr:Republique tchequernrnZemepis > Evropa > Ceskorn----rnrnrnrnSoubor:cz-flago.gifrnrnrnrnCeska republika (Cesko) je zeme lezici ve stredni Evrope.rnHlavni mesto se jmenuje Praha.rnHistoricke zeme v Ceske republice jsou Cechy, Morava a Slezsko.rnPlocha 78 851 km2rnrn Kod statu: CZ. rn Oficialni nazev: Ceska republika. rn Plocha:78 851 km2. rn Politicky system: demokraticka republika. rn Hlava statu: prezident Vaclav KLAUS (2003).rn Historicke hlavy statu v Ceskurn Hlavni mesto: Praha (1.195.000). rn Velka mesta: Brno (381 000), Ostrava (324 000), Plzen (174 000). rn Obyvatelstvo: 10.230.060 (2001), z toho 95% Cechu, 2% Slovaku. rn Statni jazyk: cestina. rn Menova jednotka: ceska koruna (=100 haliru); rn Historie: historicke zeme jsou Cechy, Morava a Slezsko, od 1918 Ceskoslovensko, ktere se v roce 1993 v miru rozdelilo na dva samostatne staty - Cesko a Slovensko. rn Kulturni dedictvi: Cesky Krumlov, Kutna Hora, Praha, Telc, Karlovy Vary, Olomouc.rn Turisticka mista: Krnov, Pardubice, Svaty Jan pod Skalourn Ceska kultura:rn Ceska veda:rn Cesky sport:rnrn


Slezsko

de:Schlesien en:Silesia es:SilesiarnSlezsko je historicke uzemi, rozkladajici se v soucasnosti zcasti v Cesku, zcasti v Polsku, zcasti v Nemecku (Gorlitz nad Nisou).rnrnSlezska mesta: Opava, Krnov


Krnov

Krnov (nem. Jaegerndorf) je mesto lezici v Ceske republice v kraji Moravskoslezskem, 25 km severozapadne od Opavy, v podhuri Jeseniku.rnrnObyvatelstvornrnPocet obyvatel je 26.000.rnrnHistoriernrnPrvni zminka o Krnovu pochazi ze 14. stoleti. Nejbourlivejsi rozvoj Krnova nastal na konci 19. a na pocatku 20. stoleti, kdy ve meste vyrostlo mnoho velkych textilnich tovaren, cely okolni kraj prosperoval, pocet obyvatel stoupl az na 30.000. Ve 30. letech 20. stoleti se nemecke obyvatelstvo, ktere zde prevazovalo, aktivne prihlasilo k nemecke treti risi. V roce 1945 bylo mesto bombardovano Rudou armadou a po valce byli nemecti obyvatele vyhnani. Misto nich sem prichazeli lide z ruznych mist Ceskoslovenska, v padesatych letech se zde usadilo mnoho Reku, kteri prchali pred obcanskou valkou. Novi obyvatele, natoz komunisticky rezim jiz nevratili mestu byvalou prosperitu. rnrnPrumyslrnrnPrevazujici textilni prumysl ve meste po padu komunistickeho rezimu v roce 1989 upadl, zachovala se jedina vyrabejici firma Pega, ktera se specializuje na vyrobu prymku a tkanicek. Dale stoji nad propasti strojirensky zavod Strojosvit (zalozeny kdysi firmou Bata), vyrabejici kozedelne stroje a zamestnavajici drive podstatnou cast obyvatel. Celorepublikove znamou firmou je firma Dakon, ktera vyrabi stejnojmenne kotle. Mezi velke firmy, ktere se daji oznacit slovy prosperujici, patri firma Varhany Rieger-Kloss, s vice nez stoletou tradici, Krnovske skrobarny, Santa napoje, znama svou vyrobou oblibene Kofoly. Mezi mensi firmy patri stavebni firma Intext, teplarenska firma Dalkia, ad. Zmenu struktury prumyslu a zvyseni zamestnanosti se ocekava od firem, ktere stavi v nove prumyslove zone.rnrnrnSkolstvirnrnV roce 1989 bylo ve meste 6 uplnych zakladnich skol a 2 skoly pouze narodni. Se zmensujicim se poctem deti ubyvaji takem skoly, v roce 2003 jsou zde 4 uplne zakladni skoly. V kazde z nich jsou nektere tridy s jednou specializaci - matematicke, sportovni, dyslekticke, alergicke. Stredni skoly jsou v Krnove gymnazium, zdravotnicka skola, skola cestovniho ruchu, zemedelska skola a technicke lyceum. Vsechny uvedene skoly jsou statni, pokusy o soukrome stredni skoly (akademicke gymnazium, podnikatelska skola) ztroskotaly. Dale jsou v Krnove dve umelecke skoly s obory vytvarnymi, tanecnimi, hudebnimi a dramatickymi. Pro postizene deti je v Krnove Pomocna cirkevni skola.rnrnPametihodnostirnrnPoutni kostel Panny Marie Sedmibolestne na kopci Cviline. Rozhledna na Cviline. Rozhledna na Jezniku. Kaple Sv. Ducha. Synagoga. Kostel Sv. Martina. Minoritsky klaster. Radnice a prilehla budova sporitelny. Vila Flemich. Strelecky dum (Dum deti a mladeze). Divadlo. Pamatnik Leopolda Bauera. Charovsky park. Gymnazium. Zidovsky hrbitov. Dum cesko-nemeckeho porozumeni.rnrnDopravarnrnZeleznicni spojeni s Opavou, Olomouci a Jesenikem. Dve nadrazi - Krnov a Krnov-Cvilin.rnPrime autobusove spojeni s Ostravou, Jesenikem, Bruntalem, Prahou.rnSilnicni spojeni s Opavou, Bruntalem, Mestem Albrechtice, Hornim Benesovem, s polskymi Glubczycemi (hranicni prechod pro osobni autodopravu).rnLetecke spojeni z krnovskeho letiste pouze pro amatery.rnMestka doprava se sklada ze sesti autobusovych linek.


Perigeum

Perigeum je bod elipticke trajektorie nejblize Zemi.rnrnzpet - Pohyb v gravitacnim poli Zeme


Apogeum

Apogeum je bod elipticke trajektorie nejdale od Zeme.rnrnzpet - Pohyb v gravitacnim poli Zeme