Esperanto

fr:Esperanto es:Esperanto eo:Esperanto ia:Esperanto ja:Esperanto pl:Esperanto ru:%D0%AD%D1%81%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BE nl:Esperanto pt:Esperantosl:Esperanto sv:Esperanto rn----rnLingvistika - Esperantska literaturarnrnEsperanto (= Doufajici) planovy mezinarodni jazyk vytvoreny L. L. Zamenhofem (1859-1917) v roce 1887.rnrnStruktura esperanta - Historie esperanta - Idea mezinarodni recirnrnNynejsi esperanto je vysledkem kolektivni prace nekolika set basniku, filologu, spisovatelu a nescetnych jeho uzivatelu trech generaci celeho sveta. Za vice nez 90 let urazilo esperanto drahu, ku ktere potrebovaly narodni jazyky cela staleti. Bylo vytvoreno mnoho tisic dalsich slov, vyrazu, slovnich obratu, metafor aj., byly vypracovany desitky odbornych slovniku pro vedni obory a dalsi se vypracovavaji.rnrnEsperanto je novoromansky jazyk, 87% jeho slov je spolecnych jazykum romanskym, 13% jazykum germanskym, slovosled je volny a blizky jazykum slovanskym. Koreny jeho slov jsou kriticky vybra-ny z hlavnich evropskych jazyku, kazde slovo, pripona, predpona jsou dobre oduvodneny. Z projektu se stal zivy jazyk, rozsireny po celem svete, pocet osob mluvicich timto jazykem se odhaduje na 10 milionu (sovetsky akademik prof. Aristo, madarsky prof. Kovacs), slovni zasoba je asi 350 000 slov.rnrnPro vyvoj jazyka ma nesmirny vyznam literatura. A v esperantu je pozoruhodna literatura, puvodni i prelozena. Veledila temer vsech narodu a vsech dob existuji v hodnotnych prekladech, jeho literatura cita pres 40000 titulu. Esperanto ma sve velke basniky, spisovatele i vedce, kteri v tomto jazyce pisi a prednasi. Vychazi v nem pres 100 casopisu velmi dobre urovne. Prave svym stalym vyvojem a literaturou dosahlo esperanto vnitrni sily a pro svou jazykovou kvalitu je bez konkurence. Z temer tisice projektu zustalo jen esperanto, svetove instituce a organizace, svetozname osobnosti vedy, umeni a politiky uznavaji jen esperanto.rnrnHistorickou a kulturni udalosti je prijeti rezoluce ve prospech esperanta na valnem shromazdeni UNESKO v Montevideu dne 10. 12. 1954 a od te doby postoupil Svetovy esperantsky svaz (Universala Esperanto-Asocio) mezi nejdulezitejsi nestatni organizace Uneska (kategorie B). Spojene narody vydaly v esperantu Svetovou deklara-ci o lidskych pravech, ministerstva zahranici ruznych statu vyda-vaji v tomto jazyce velmi vypravne publikace, na podporu turistiky bylo vydano tisice prospektu, veletrhy, lazenska mista, letecke spo-lecnosti provadi nabor v tomto jazyce rada postovnich sprav vydala znamky s esperantskym textem, 15-20 rozhlasovych stanic pravidel-ne vysila v nem sve porady a zpravy, nektere stanice az setkrat denne. Esperanto se objevuje stale casteji v televizi, byly uz dva pulrocni kursy (v r. 1976-8 na Slovensku) je vyucovano nepovinne i povinne na stovkach skol vsech typu celeho sveta. A od lonskeho roku je vyucovano nepovinne na vsech strednich skolach v Madar-sku, ve vyssich rocnicich skol v Bulharsku. Estonske SSR a v Cine a na vysokych skolach.rnrnA jaky je ohlas na mezinarodni jazyk u statniku? Byvaly prezident Polske lidove republiky A. Zawadski napsal: "Vim, ze esperanto je uzitecnym jazykem, ma mnoho nadsenych privrzencu a jsem si jist, ze uspeje." Jeden z byvalych predsedu polske vlady prohlasil pri prilezitosti svetoveho sjezdu esperanta ve Varsave v r. 1953:rnrn"Esperanto je stale uznavanejsi, stale popularnejsi ve vsech castech sveta. Ne nadarmo podporuje polska vlada esperantske hnuti. Jsou to ideje, jejichz cilem je spojit lidi vsech narodu, politickych mineni, aby usnadnily dorozumeni. . ." Rakousky prezident F. Jonas rekl: ". . Esperanto proslo uspesne vsemi zkouskami, kterym bylo podrobeno se strany vedy, techniky, obchodu, pedagoiky, literatury. Jaky dalsi dukaz o vhodnosti esperanta si preji pochybova-ci?. . ." A koncil: "Esperanto je na veky spojeno s vysokymi idealy: se solidaritou narodu, pokrokem lidstva a svetovym mirem." Prezi-dent J. Broz-Tito napsal (vsechny jeho vyroky o esperantu vysly ve spisku, ktery vydal Jugoslavsky esperantsky svaz): "Domnivam se, ze je velmi aktualni ucit se esperantu... Znalost esperanta je velmi uzitecna ve vsech zemich. . . Esperanto musi byt zavedeno do skol, ne dekretem, ale vedomym usilim mas, opravdu demokraticky. . . Esperantu se musi ucit inteligence, vsichni, kteri jsou ve styku se zahranicim, zvlaste delnictvo. . . V dnesnim boji za mir ve svete pripada vyznamna role esperantu. Myslenka esperanta bude mit vzdy nepratele mezi reakcionari, zvlaste mezi krajnimi reakcionari."rn rn68. svetoveho sjezdu esperanta v Budapesti v r. 1983 se zucastnilo pres 5 000 lidi z 60 narodu. Sjezd byl pod zastitou clena prezidi-alni rady MLR a predsedy odboru S. Gaspara. Dvacet sedm vlad bylo zastouneno diplomaty akreditovanymi u madarske vlady. Clen pre-zidia MLR I. Sarlos prohlasil mj.: ". . Je pro nas velmi dulezite, aby co mozna nejvice madarskych obcanu mluvilo esperantsky."rn rnRada predsedu Polske akademie ved se prohlasila pro espe-ranto. Citujeme alespon jednoho z nich, prof. dra I. Groszkowskeho: "Prijeti jednoho jazyka bylo by si jen prat, protoze zarucuje rovnost pri mezinarodnich setkanich. Prijimame-li za pracovni jazyk nektery z narodnich jazyku, privilegujeme tim delegaty dotycneho naroda. Vyucovani mezinarodnimu jazyku povazuji za spravne a ucelne. Esperanto je povazovano za jeden z prostredku k dosazeni vseobecnernvzdelanosti a rozvoje humanistickych myslenek v pratelskych vzta-zich mezi lidmi jinych zemi a spolecenskych vrstev."rn rnV mnoha statech je esperantske hnuti a prace pro ne povazo-vana za uzitecnou pro lidskou spolecnost. Ve vetsine evropskych statu byla udelena vysoka statni vyznamenani vynikajicim a dlouho-letym pracovnikum. V poslednich letech se stavi za esperanto vyni-kajici filologove celeho sveta. Prezidium Sovetske akademie ved poverilo 8clenny sbor filologu v cele s un. prof., akademikem M. Isa-jevem zkoumanim otazky mezinarodniho jazyka vubec, a zvlast espe-ranta. Po nekolika letech studii byla vydana zprava (vysla knizne pod nazvem Problemy interlingvistiky), ze esperanto je nejen nej-lepsim jazykem ze vsech projektu, ale i dokonalym jazykem, ze jeho cil je vzneseny, a ze jsou realne moznosti, aby v dohledne dobe se stalo druhym jazykem pro kazdeho.rn rnMiliony turistu, kteri cestuji do zahranici jiste se citi ztraceno, protoze se nedokazi dorozumet a neni jim rozumeno. Temer tri tisice narodu nemuze uzivat svuj matersky jazyk v mezinarodnich stycich a je odkazano na zprostredkovani jinych jazyku. Tato situace znamena pro ohromnou vetsinu narodu vazne nevyhody materialni i duchovni. Svetova turisticka organizace predvida, ze kolem roku 2000 budou cestovat miliardy lidi. Turistika se stane jednim z hlav-nich odvetvi ekonomie, ale take se rozsiri jeji uloha kulturni a vy-chovna, socialni a politicka a zaujme zaslouzene misto mezi narody. Manilska konference za ucasti 105 statu, Uneska a Organizace spojenych narodu rozhodla ve prospech esperanta a doporucila, aby cestovni kancelare a osoby pracujici s turistikou pouzivaly espe-ranta.rn rnA jaky je ohlas na mezinarodni jazyk u obecenstva? Prvni petici ve prospech esperanta Spojenym narodum podepsalo temer 17 mili-onu lidi, druhou petici, adresovanou rovnez Spojenym narodum po-depsalo pres 80 milionu lidi, u nas prof. dr. I. Heyrovsky, nositel Nobelovy ceny.


Finská literatura

rnrnLiteraturarnrnMikael Olai AGRICOLA (1510-1557) rnElias LONNROT (1802-1884) rnAleksis KIVI (1834-1872) rnMinna CANTHOVA (1844-1895) rnKaarlo Robert KRAMSU (1855-1895) rnJuhani AHO (1861-1921) rnArvid JARNEFELT (1861-1932) rnTeuvo PAKKALA (1862-1925) rnMaiju LASSILA (1868-1918) rnJohannes LINNANKOSKI (1869-1913) rnIlmari KIANTO (1874-1970) rnArmas Eino LEINO (1878-1926) rnMaria JOTUNIOVA (1880-1943) rnJoel LEHTONEN (1881-1934) rnVeikko Antero KOSKENNIEMI (1885-1962) rnHella Maria WUOLIJOKIOVA (1886-1954) rnFrans Eemil SILLANPAA (1888-1964) rnAaro Antti HELLAAKOSKI (1893-1952) rnP. MUSTAPAA (1899-) rnFrans Uuno KAILAS (1901-1933) rnKatri VALOVA (1901-1944) rnToivo PEKKANEN (1902-1957) rnOlavi PAAVOLAINEN (1903-1964) rnArvo Albin TURTIAINEN (1904-) rnPentti HAANPAA (1905-1955) rnHelvi Heleena HAMALAINENOVA (1907-) rnMika Toimi WALTARI (1903-) rnMartti LARNI (1905-) rnElvi Aulikki SINERVOVA (1912-) rnVaino Valtteri LINNA (1920) rnEeva Liisa MANNEROVA (1921-) rnAnja Leila Hemmikki VAMELVUOVA (1921-) rnVeikko HUOVINEN (1927) rnVeijo Vaino MERI (1928) rnPaavo Olavi RINTALA (1930-) rnPaavo HAAVIKKO (1931-) rnAntti HYRY (1931)


Fyzikální veličiny

Fyzikalni velicina je vlastnost, ktera se da vyjadrit hodnotou. Hodnota veliciny se urcuje merenim nebo vypoctem. Hodnota vetsiny velicin se sklada z cisla a jednotky prislusne veliciny.rnrnAbecedni seznam velicinrnrnCas - Delka - Elektricky naboj - Elektricky proud - Elektricka sila - Hmotnost - Hustota - Latkove mnozstvi - Merna tepelna kapacita - Objem - Obsah - Prace - Rychlost - Sila - Svitivost - Teplo - Termodynamicka teplota - Tlak - Vykonrnrnzpet - Fyzika


Měření fyzikální veličiny

Mereni fyzikalni veliciny - je prakticky postup zjisteni hodnoty veliciny. Metody mereni lze rozdelit na absolutni a relativni, prime a neprime. rnrnPri absolutni metode ukaze meridlo hodnotu veliciny rovnou (napr. mereni hmotnosti na elektronicke vaze, mereni elektrickeho odporu ohmmetrem).rnrnPri relativni metode porovnavame prislusnou vlastnost mereneho telesa s jednotkovymi telesy (napr. mereni hmotnosti na rovnoramennych vahach, mereni elektrickeho odporu odporovou dekadou). rnrnPrima metoda spociva v porovnavani s meridlem se stejnou vlastnosti (napr. mereni delky metrem, mereni casu stopkami).rnrnNeprima metoda - spociva v mereni dusledku dane veliciny (napr. mereni teploty pomoci delkove roztaznosti, mereni elektrickeho proudu pomoci magneticke sily).rnrnzpet - Fyzikalni veliciny


Délka

Delka je jedna ze zakladnich fyzikalnich velicin. Udava rozmer teles(delka, sirka, vyska, hloubka) nebo vzdalenosti mezi dvema body prostoru (delka trajektorie, draha, vlnova delka).rnrnZnacka: muze byt ruzna, rozhoduje presnejsi urceni druhu delky. Napr. d, l, h, a, b, c, s, ...rnrnZakladni jednotka: metr, zkratka mrnrnDalsi jednotky jsou kilometr km, decimetr dm, centimetr cm, milimetr mmrnrnMeridla: pravitko, metr (tycovy, skladaci, svinovaci, krejcovsky), pasmo, posuvne meritko, mikrometr, meridlo s mernym kotoucem, laserove meridlornrnzpet - Fyzikalni veliciny


Hmotnost

je fyzikalni velicina, ktera vyjadruje mnozstvi latky v telese. Nespravne se nazyva vaha.rnrnZnacka: m (angl. mass)rnrnZakladni jednotka: kilogram, zkratka kgrnrnDalsi pouzivane jednotky: tuna t, gram g, miligram mgrnrnMeridla hmotnosti: vahy (rovnoramenne, nerovnoramenne, pruzinove, elektronicke)rnrnzpet - Fyzikalni veliciny

en:de:es:nl:


Obsah

Obsah je velicina, ktera vyjadruje velikost plochy. Jine nazvy jsou plocha, vymera, rozloha.rnrnZnacka: S (angl. square)rnrnZakladni jednotka: metr ctverecny, zkratka m2rnrnDalsi pouzivane jednotky: kilometr ctverecny km2, hektar ha, ar a, decimetr ctverecny dm2, centimetr ctverecny cm2, milimetr ctverecny mm2rnrnMeridla: planimetr, ctvercova sitrnrnzpet - Fyzikalni veliciny


Objem

Objem je velicina, ktera vyjadruje velikost prostoru, kterou zabira teleso.rnrnZnacka: V (angl. volume)rnrnZakladni jednotka: metr krychlovy, zkratka m3rnrnDalsi pouzivane jednotky: decimetr krychlovy dm3, centimetr krychlovy cm3, milimetr krychlovy mm3, hektolitr hl, litr l, decilitr dl, centilitr cl, mililitr mlrnrnMeridla: odmerny valecrnrnzpet - Fyzikalni veliciny


Těleso

Teleso je jakykoli hmotny predmet (vec), ktery je objektem zkoumani fyziky.rnrnzpet - Mechanikarnrnzpet - Objem


Mikael Olai AGRICOLA

Finska literaturarnrnMikael Olai AGRICOLA (1510 Pernaja - 1557 Kuolemajarvi) finsky basnik, zakladatel spisovne finstiny a finske literatury ("otec finske literatury"). Studoval ve Viipuri, Turku a Wittenbergu (zak Luthera a Melanchtona). Od roku 1554 byl biskupem v Turku. Kdyz se vracel z Moskvy z mirovych jednani mezi Svedskem a Ruskem, predcasne zemrel. rnrnDilo: rnrnPreklad Bible do finstiny. rnSlabikar Abckiria (1543) (prvni tistena finska kniha)rnRucouskiria Bibliasta (Modlitebnik z Bible, 1544) rnSe Wsi Testamenti Novy zakon, 1548) rnDauidin Psaltavari (Daviduv zaltar) rnrnPuvodni jsou predmluvy k prelozenym dilum, casto versovane.rnV jednom dile se zminuje o finskych bozich, kteri se pozdeji rnobjevili v esposu Kalevala z 19. stoleti.


Outdoor

Outdoor je vse, co je "za dvermi" (z angl.out - mimo,za; door - dvere). Dnes je je tento termin vseobecne chapan jako oznaceni oboru "pobyt v prirode". Vyjadruje i jistou sounalezitost ci zpusob mysleni. Tim se lisi od terminu turistika.


Vteřina

Vterina je jednou z jednotek uhlu (1/60 uhlove minuty), nespravne se pouziva jako jednotka casu.


Minuta

je jednou z jednotek casu.rnrnUhlova minuta je jednou z jednotek uhlu (1/60 stupne).rnrnzpet - Vterina

de, en, fr


Látka

Latka je konkretni druh hmoty, z ktere jsou slozena telesa. Jiny nazev pro latku je material. Latky se podle skupenstvi rozdeluji na pevne, kapalne a plynne.rnrnzpet - Hmotarnrnzpet - Hmotnost


Hmota

Hmota je zakladni fyzikalni pojem. Rozlisuji se dva projevy hmoty: latka, skladajici se z "hmotnych" castic (castic s hmotnosti), a pole, neskladajici se z castic, ale projevujici se svymi vlastnosti.rnrnzpet - Fyzika


Hustota

je fyzikalni velicina, ktera vyjadruje hmotnost objemove jednotky latky.rnrnZnacka: ρ [ro]rnrnZakladni jednotka: kilogram na metr krychlovy, zkratka kg/m3rnrnDalsi pouzivane jednotky: gram na centimetr krychlovy g/cm3, kilogram na litr kg/lrnrnVzorec: , kde m je hmotnost, V je objemrnrnMeridla: hustomer rnrnzpet - Fyzikalni veliciny

en:,es:,nl:


Termodynamická teplota

Termodynamicka teplota (tez teplota) je fyzikalni velicina, ktera vyjadruje stav termodynamicke rovnovahy telesa.rnrnZnacka: t, T (angl. temperature)rnrnZakladni jednotka: kelvin, zkratka KrnrnDalsi pouzivane jednotky: stupen Celsia °C, stupen Fahrenheita °F, stupen Reaumura °RrnrnMeridla: teplomer kapalinovy (rtutovy, lihovy), plynovy, teplomer bimetalovy, teplomer elektricky (termoelektricky, odporovy), teplomer radiacni (pyrometr)rnrnzpet - Fyzikalni veliciny - Sireni tepla - Grilovani - Peceni - Smazeni


Elektrický proud

Stromen:electric currentrnElektricky proud je fyzikalni velicina, ktera vyjadruje mnozstvi naboje prosleho za jednotku casu.rnrnZnacka: IrnrnZakladni jednotka: amper, zkratka ArnrnDalsi pouzivane jednotky: miliamper mArnrnVzorec: , kde Q je elektricky naboj, t je casrnrnMeridla: ampermetrrnrnzpet - Fyzikalni veliciny

de:, en:


Jednotka

Jednotka fyzikalni veliciny je domluvena urcita velikost veliciny, ktera slouzi k porovnani jeji skutecne velikosti. Vztahy mezi velicinami vedou k nutnosti zavedeni soustavy jednotek, mezinarodne se pouziva soustava SI.rnrnzpet - Fyzikalni veliciny


Elektrický náboj

Elektricky naboj je fyzikalni velicina, ktera vyjadruje velikost schopnosti pusobit elektrickou silou.rnrnZnacka: Q (angl. quantity of charge)rnrnZakladni jednotka: coulomb, zkratka CrnrnDalsi pouzivane jednotky: milicoulomb mC, mikrocoulomb μCrnrnMeridlo: elektrometrrnrnzpet - Fyzikalni veliciny - Elektrina a magnetismus - Elektricky proud


Antoni GRABOWSKI

Esperantska literaturarnrn Antoni GRABOWSKI (1857-1921), Polak, inzenyr chemie, po-lyglot, ktery znal 30 jazyku, autor rady vedeckych a technickych del. Jeho hlavnim dilem je slavny preklad SINJORO TADEO, epopearnod A. Mickiewicze. Jeho prvnim prekladem byla povidka od A. Puskina. Dalsi jeho preklady: LA GEFRATOJ od J. Goetha, SI, LA TRIA od H. Sienkiewicze, PEKOJ DE L'INFANECO od B. Prusa, MAZEPA, EN SVISUJO a PATRO DE PESTULOJ, vsechny od J. Slowackeho a opera HALKA od Wolski-Moniuszka. Dalsi zavazna dila: POSTRI-KOLTO, ELEKTITAJ VERSAJOJ, NOVA ANTOLOGIO, LA LIRO DE ESPERANTISTOJ, LIBRO DE PROFETOJ. Slavna je jeho mezinarodni antologie basni z triceti jazyku EL PARNASO DE POPOLOJ, obsahujici 110 prekladu basni z 30 jazyku. Grabowski je nazyvan otcem esperantske poezie, pro svuj preklad Sinjoro Tadeo, v kterem vy-vrcholilo jeho prekladatelske umeni. Zacal prvni siroce uzivat vsech rnoznosti esperantske struktury a mluvnice, zavedl bezprostredni tvoreni sloves z podstatnych a pridavnych jmen a zavedl mnohe vhodne a stastne vybrane novotvary, tzv. neologismy. Je take auto-rem slovniku GRANDA VORTARO POLA-ESPERANTA a ESPERAN-TA-POLA. Puvodnich basni neni mnoho, ale je mezi nimi LA TA-GIGO, temer druha hymna esperantistu, REVENO DE L'FILO a SUR UNU KORDO.


Vasilij Nikolajevicx DEVJATNIN

Esperantska literaturarnrnV. Nikolajevicx DEVJATNIN (1862-1938). Rus, ucitel, vynikajici stylista s rozsahlou literarni cinnosti. Jeho vetsim puvodnim basnickym dilem je NEVOLA MORTIGINTO, nasleduji puvodni divadelni hry-komedie: EDZIGO, NEFINITA DRAMO, LA INSTRUITA MIMIKISTO; mnoho prekladal z A. Puskina: BORIS GODUNOV, RUS-LANO KAJ LUDMILA, POLTAVA, HUSARO. Dalsi jeho preklady: FA-BLOJ DE KRYLOV (v posledni dobe znova prelozeny S. Rublovem pod nazvem ELEKTITAJ FABLOJ), drama od Romanova LA REGO JUDEA, od F. Schillera GARANTIO, od Herdera INFANO DE ZORGO, DEMONO KAJ ANGELO od Lermontova. Jeho dalsi puvodni dila: UNUAJ ESPERANTISTAJ SATIROJ, ELEMENTA ESPERANTA SINTAK-SO, ESPERANTA AFIKSARO a spisek PROPAGANDA PIEDVOJAGO, jeho cesta pesky z Parize do Krakova. A je autorem nekolika uceb-nic. Vsechna jeho dila jsou obsazena ve ctyrdilnem PLENA VERKARO.


Maria ŠIDLOVSKAJA

Esperantska literaturarnrnMaria SIDLOVSKAJA, Ruska, zdravotnice. Jejich prekladu je asi 100, jazykove dokonale. Uvedme alespon: PRINCO SEREBRJANIJ od A. K. Tolsteho, LA KAPITANFILINO od A. Puskina a LA SONGO DE MAKARO od V. Korolenka a jeste od tehoz LA SENLINGVULO, roman.


Heinrich August LUYKEN

Esperantska literaturarnrnHeinrich August LUYKEN (1864-1940), Nemec, pozdeji anglicky ob-can. Je autorem velkych puvodnich dobrodruznych romanu: PAOLO DEBENHAM, MIRINDA AMO, STRANGA HEREDAJO a PRO ISTAR, roman ze stareho Babylonu, ktery patri k jeho nejlepsim dilum. Postavy jeho romanu jsou ponekud schematicke, sloh klasicky.


Henri VALLIENNE

Esperantska literaturarnrnHenri VALLIENNE (1854-1909), Francouz, lekar, autor rozsahlych puvodnich romanu: KASTELO DE PRELONGO, Cu Li? Jeho romany jsou druhem fejetonove literatury s mnozstvim dobrodruz-stvi, zahad, intrik, justicnich omylu. Roman CU LI? byl stylove re-vidovan K. Kalocsayem. Jeho preklady: MANON LESCAUT od A. Pre-vosta, MARGOT od Musseta, ENEIDO od Vergilia. V rukopise zustala: LA METAMORFOZOJ od Ovidia a LA AVENTUROJ DE TELEMAKO od Fenelona.


Hendrik BULTHUIS

Esperantska literaturarnrnHendrik BULTHUIS (1865-1945), Holandan, celni urednik, au-tor a prekladatel vice nez 30 del. Ma pozoruhodny vypravecsky talent, jeho puvodni romany jsou: IDOJ DE ORFEO, JOZEF KAJ LA EDZINO DE POTIFAR, LA VILA MANO kaj INFERIO. Jsou to roz-sahle romany, velmi ctene. Napsal sbirku puvodnich basni: LA DU SIPOJ, puvodni divadelni hry: MALRICA EN SPIRITO, ONKLO ELrnAMERIKO. Z jeho cetnych prekladu uvadime: LA MALGRANDA JOHANO od von Eedena, velmi popularni dilo holandske literatury. JANE EYRE od Ch. Bronteove, SALOME od O. Wildea, LA LEONO DE FLANDRUJO od H. Conscience, IMPERIESTRO KAJ GALILEANO od H. Ibsena, KARAKTERO od Luisciuse, ROBINSONO KRUSO od Defoea, TAGLIBRO DE VILAGPEDELO od M. Blichera a DU BILETOJ.


Saxton PAYSON

Esperantska literaturarnrnSaxton PAYSON (1842-1932), American, operni pevec. Puvodni je jeho sbirka basni: JUNECO KAJ AMO. Prelozil: LA AKROBATO DE NIA SINJORINO, LA ROZUJO CIUMILJARA, PALACO DE DANGERO, a MISERERE od M. Wagnallse, THAIS od A. France, LUNO DE IZRA-EI, a SI, obe dila od R. Haggarda.


Eugen LANTI

Esperantska literaturarnrnEugen LANTI (pseudonym Eugena Adama) (1879-1947), Norman, ucitel. Autor puvodnich del: FOR LA NEUTRALISMON!, LA LABO-RISTA ESPERANTISMO, NACIISMO. Prelozil: SKIZO PRI FILOZOFIO DE L` HOMA DIGNO od Gillese, KANDID a TRI VERKOJ DE VOLTER od Voltaira. Jeho hlavni dila: LETEROJ DE LANTI, VORTOJ DE K-DO LANTI. Jeho sloh je prosty, sarkastickty, uzivani pripon a predpon snizil na minimum podle zasady "sufico kaj neceso". Zalozil svaz Sennacieca Asocio Tutmonda a byl dlouholetym redaktorem tridni revue Sennaciulo.


Edmond PRIVAT

Esperantska literaturarnrnEdmond PRIVAT (1889-1982) francouzsky Svycar, universitni profesor, doktor historie. Od roku 1920-1934 sefredaktorem revue Esperanto, offcialniho organu Svetoveho esperantskeho svazu (UEA), kde po celou dobu vychazely jeho skvele uvodniky. V letech 1921 az 1928 zorganizoval a vedl cele esperantske hnuti. Svymi dily HISTORIO DE LA LINGVO ESPERANTO a VIVO DE ZAMENHOF se stal nejvyznamnejsim historikem esperantskeho hnuti. Dalsi zivo-topisna dila: HECTOR HODLER, LA VIVO KAJ MORTO, VIVO DE GHANDI. Napsal filologickou studii ESPRIMO DE SENTOJ EN ESPE-RANTO, byl autorem popularni ucebnice KURSA LERNOLIBRO a ci-tanky KARLO. Psychologicke studie o mezinarodnich problemech jsou dila INTERPOPOLA KONDUTO a FEDERALA SPERTO. Privat je autorem versovaneho dramatu-legendy GINEVRA, podle stare keltske legendy a sbirky basni TRA L`SILENTO. Dalsi jeho dila: JUNAGA VERKARO (obsahuje take sbirku Tra l'silento), DU PAROLADOJ VIVANTA LINGVO DE VIVANTA POPOLO, PRI ESPERANTA LITERA-TURO, AVENTUROJ DE PIONIRO jsou zabavna vypraveni o vyznam-nych setkani. A je autorem publikace: DE L'KORO DE EUROPO. Ke Gandhimu a Nehruovi jej pojil nejen obdiv, ale i osobni pratel-stvi. rnDr. Privat predlozil esperanto tehdejsimu Svazu narodu, Mezi-narodnimu uradu prace a Svetove telegrafni unii. Byl skvelym organizatorem, usporadal nekolik mezinarodnich konferenci o vyucovani esperanta v Zeneve v r. 1922, obchodni a turistickou konferenci v Benatkach v r. 1923, Mezinarodni konferenci o rozhlase v Zeneve v r. 1924, Konferenci o obchodu a prumyslu v r. 1925 v Parizi a kon-ferenci Skolou k miru v Praze v r. 1927, kdy esperanto bylo jedinym oficialnim jazykem, do ktereho kazda prednaska, vsechny projevy a jednani byly prekladany. Dr. Privat patril k nejvymluvnejsim rec-nikum a po smrti Zamenhofove byl poveren kazdorocnim tradicnim projevem na slavnostnich zahajenich svetovych sjezdu esperanta.


Kalmán KALOCSAY

Esperantska literaturarnrnKalman KALOCSAY (1891-1978), Madar, univer-sitni profesor, primar nemocnice v Budapesti. Autor rady ucebnic pro studujici lekarstvi. Vyznamenany statem zlatou medaili. Jako basnik vystoupil z pocatku v madarstine. Svymi dily se navzdy za-psal do esperantske literatury. Kalocsay byl jednim z nejvetsich basniku, genialni prekladatel, giganticky intelekt, mnohostranne a podivuhodne vzdelany. Jeho puvodni basne jsou MONDO KAJ KORO, STRECITA KORDO, nejvyznamnejsi basnicka sbirka esperantske lite-ratury, RIMPORTRETOJ, 50 rondel virtuozni formy na vynikajici espe-rantske basniky, SEKRETAJ SONETOJ (Pod psuedonymem Peter Pe-neter), milostna historie ve forme mistrovskych sonetu, rozsahla sbirka LIBRO DE AMO (pod pseudonymem Peterido Peneter), EZOPA SAGO. 77 zversovanych Ezopovych bajek a sbirka basni IZOLO. Jeho preklady: KANTANTA KAMPARO, pres sto madarskych lidovych pis-ni, JOHANO LA BRAVA, lidova pohadka od Pettofiho, TRAGEDIO DE L' HOMO, veledilo madarske literatury od E. Madache, ROMAJ ELE-GIOJ a TAGLIBRO, obe od Goetha, LA INFERO od Danteho, ETERNA BUKEDO, mezinarodni basnicka antologie z 22 jazyku, FLOROJ DE L'MALBONO od Baudelaire (ve spolupraci s G. Waringhienem), REGO LEAR, SOMERMEZNOKTA SONGO a TEMPESTO, vsechny od W. Shakespeara, KANTOJ KAJ ROMANCOj od H. Heineho (ve spolupraci s. G. Waringhinem), LIBERO KAJ AMO, vybrane basne Pe-tofiho, LA MORTO DE LA CIELARKO, basnicka sbirka E. Adyho a veledilo TUTMONDA SONORO, obsahujici na 600 basni 185 basniku z 30 jazyku za ctyri tisicileti. Z prozy prelozil drama F. Karinthyho MORGAU MATENE, novely ROZINJO od G. Tortoka a DU KOKCINE-LOJ od G. Gardonyiho a komedii od Heltaie LA PACJO DE LA REGINO, ARTHISTORIO od A. Heklera. Jeho filozoficka dila: LINGVO, STILO, FORMO, jazykove eseje PARNASA GVIDLIBRO (ve spolupraci s G. Waringheinem). Jako jeden z nejhlubsich znalcu esperanta na-psal s prof. Waringhienem rozsahle dilo PLENA GRAMATIKO DE ESPERANTO; ctvrte vydani tohoto dila vyslo pod nazvem PLENA ANALIZA GRAMATIKO DE ESPERANTO (600 stran), uplny a vedecky vyzkum jazyka, kde jsou rozpracovany dalsi problemy. Dalsi filolo-gicka dila: SISTEMA ESPERANTO-GRAMATIKO, vedecka monogra-fie, VOJAGO INTER TEMPOJ, LA GRAMATIKA KARAKTERO DE ESPE-RANTO-RADIKOJ a SESMIL FRAZEOLOGIAJ ESPRIMOJ HUNGARAJ--ESPERANTAj, obsahuje slovni obraty, prislovi aj. rnKalocsay redigoval impozantni HUNGARA ANTOLOGIO, ENCI-KLOPEDIO DE ESPERANTO a byl dlouholetym sefredaktorem nej-vyznamnejsi literarni revue LITERATURA MONDO. Uverejnil mnoz-stvi pojednani, recenzi, eseji, studii a jeho dila nadale vychazela v revui HUNGARA VIVO. Kalocsay vypracoval celou poetiku esperanta, nesmirne obohatil jazyk take zavedenim mnoha poetickychrnslov.


Julio BAGHY

Esperantska literaturarnrnJulio BAGHY (1891-1967), Madar, herec a reziser. Jeho verse jsou plne lyriky, humanismu a vesele nalady. Jeho prvni velkou basnickou sbirkou je PRETER LA VIVO, z ktere mnoho basni bylo zhudebneno. rnrnSBIRKY BASNI rn:Preter la vivo (Jak sel zivot)rn:Pilgrimo (Putovani)rn:La vagabondo kantas (Tulak zpiva)rn:Autuno (Podzimrn:Foliaro (Listovi)rnrnDILA V PROZErn:Dancu marionetoj (Loutky at tanci)rn:Migranta plumo (Putujici pero)rnrnNOVELYrn:Printempo en autuno (Jaro v podzimu)rn:Verdaj donkihxotoj (Zeleni donkichoti, satira) rn:Teatra korbo (Divadelni kos)rn:La verda koro (Zelene srdce)rn:Koloroj (Barvy)rn:Cielarko (Duha), rn:Songe sub pomarbo (Sneni pod jabloni)rn:En maskobalo (Na maskarnim)rn:Nik Nek kaj Kat Jen (Nik Nek a Kat Jen, vlastne ucebnice)rnrnROMANYrn:Viktimoj (Obeti)rn:Sur sanga tero (Na krvave zemi, sibirshe zazitky). rn:Hura! (Hura, jeho nejrozsahlejsi roman, groteska a satira na lidskou spolecnost). rnrnBaghy je take autorem velmi dobrych ucebnic a dlouha leta druhym hlavnim redaktorem revue Literatura Mondo.


Nikolao HOHLOV

Esperantska literaturarnrnNikolao HOHLOV (1891-1953), Rus, vrchni ekonom prumyslo-veho trustu, pozdeji atase v Zahrebu. Jeho jedina sbirka je LA TAJ-DO, jedinecna pro kouzelnou lyriku versu. Touto sbirkou si zajistil misto mezi nejprednejsimi esperantskymi literaty. Prelozil: KRUCUMO od A. Drozdova, ORIENTAJ FABELO], humorne a vtipne satiry od V. Dorosevice, dale od A. Tolstoje MORTO DE DANTON, prelozil fi-lologicke dilo E. Drezens LA MONDOLINGVO a je autorem puvodni divadelni hry: LA MORTO DE LA DELEGITO DE UEA.


Francisko SZILÁGYI

Esperantska literaturarnrnFrancisko SZILAGYI (1895-1967), Madar, pozdeji svedsky ob-can, advokat. Jeho puvodni dila jsou: TRANS LA FABELOCEANO, moderni pohadky, LA GRANDA AVENTURO, INTER SUDO KAJ NOR-D0, novely KOKO KRIAS JAM, MISTERO MINORA, psychologicky kri-minalni roman, SVEDA NOVELARO a RAPSODIOJ, sbirka basni i prozy. Prelozil: POEMARO EN HUNGARLANDO od Genthona, od stejneho autora PENTROARTO EN MALNOVA HUNGARUJO, MI SERCIS ORON KAJ OLEON, SED TROVIS. . . od Flooda a humoristicke dilko Brein-holsta NI EN SKANDINAVIO. Autor ucebnice: LA SIMPLA ESPERAN-TO a ELLERNU. Spolupracoval na Hungara Antologio, Sveda Antolo-gio a Enciklopedio de Esperanto. Byl dlouholetym redaktorerem vyznamne kulturni, spolecenske a literarni revue Norda Prismo. Vynikajici stylista.


Esperanto:Budapešťská škola

Esperantska literaturarnrn Budapestska skola byla centrem literarni cinnosti po vice nez dve desetileti a jeji vliv trva. Temer vsichni vynikajici basnici a spisovatele byli soustredeni a spolupracovali s revui Literatura Mondo. Hlavnimi reprezentanty teto skoly byli K. Kalocsay a J. Baghy. Tato skola nesmirne prispela k vyvoji a dokonalosti jazyka. Literatu-ra Mondo bylo take vydavatelstvi, kde vyslo behem te doby nekolik desitek cennych knih.


Nikolao NEKRASOV

Esperantska literaturarn rnNikolao NEKRASOV (1900-1945). Rus, novinar. Zvlaste se za-byval esperantskou literaturou z hlediska sociologickeho. Jeho hlavni dilo je prek1ad od A. Puskina EUGENO ONEGIN; mnoho prekladal z Majakovsheho, Gerasimova aj. Vynikajici je jeho sbirka puvodnich basni: KRONO DE SONETOJ, puvodni dilo cestopis: TRA USSR PER ESPERANTO.


Eugen MICHALSKI

Esperantska literaturarnrnEugen MIHALSKI (1897-1937), Rus, ucitel. Velky basnicky talent. vrely a prudky. Jeho puvodni dila jsou: LA UNUA ONDO, PROLOGO, KANTOJ DE L'AMO KAJ SOPIRO, DU POEMOJ, FAJRO KURACAS. Posledni ma obsah socialni a tridni.


Vasilij EROŠENKO

Esperantska literaturarnrnVasilij EROSENKO (1890-1952), Rus, nevidomy, pres svoji sle-potu procestoval velkou cast sveta, hlavne Cinu a Japonsko. Psal japonsky a prednasel ruskou literaturu na pekingske universite. Je autorem puvodnich del: GEMO DE UNU SOLECA ANlMO, UNU PAGO EL MIA LERNEJA VIVO, TURO POR FALO, MALVASTA KAGO a basne, jako CIGANINO. Jeho dilo patri trem literaturam: esperantske, ruske a japonske. Sloh vyborny, sentimentalni. Dale: LUMO KAJ OMBRO, povidky, rovnez LA TUNDRO GEMAS.


Vladimír VARANKIN

Esperantska literaturarnrnVladimir VARANKIN (1902-1938), Rus, historik. Autor vynikajiciho filologickeho dila TEORIO DE ESPERANTO. Vyznamny je jeho velky puvodni roman METROPOLITENO, ukazujici velky talent a vyborny sloh.


Ivan KRESTANOV

Esperantska literaturarnrnIvan KRESTANOV (1890-1966), Bulhar, lektor. Z jeho puvodnich del jsou: REMEMOROJ DE ESPERANTISTO, LA LINGVA ESENCO DE ES-PERANTO. Pripravil a prelozil: BULGARA ANTOLOGIO, LA BULGARA LANDO KAJ POPOLO, NUNTEMPAJ RAKONTOJ, VILAO APUD MARO.


A. D. ATANASOV

Esperantska literaturarnrnA. D. ATANASOV (1892-198I), Bulhar, redaktor. Od neho vysel preklad LA FAMILIO GERAK od Elin-Pelina a NOVAJ BULGARAJ RAKONTOJ od I. Vazova. Velky historicky roman SUB LA JUGO od I. Vazova prelozil spolu s S. Simeonovem.


Teo JUNG

Esperantska literaturarnrn Teo JUNG, (1892-?) Nemec, novinar, pozdeji holadsky obcan. Byl zakladatelem a redaktorem nejvyznamnejsiho esperantskeho casopisu, nyni pod jmenem Heroldo de Espernnto, ktery pred valkou vychazel dva-krat tydne. Jeho puvodni dila jsou: LA ALTA KANTO DE L'AMO, basen na motiv stare legendy, LANDO DE L' FANTAZIO, dobrodruzny a fantasticky roman a memoary CIU-CIUN, povidky GUDRUN, SA-KUNTALA. Prelozil od Gerstackera LA SIPCARPENTISTO, od E. H. Re-marquea EN OKCIDENTO NENIO NOVA a spolu s red. J. Bergerem od tehoz autora LA VOJO RETURNE. Dale prelozil od F. de Battaglia LA MISTERO DE L`SANGO (o dedicnosti). Puvodni jeho filologickou studii je dilo DE MUHEDDIN GIS MUNDILATIN.


Raymond SCHWARTZ

Esperantska literaturarnrnRaymond SCHWARTZ (1894-1973), Francouz, reditel banky. Basnik a humorista esperantskeho sveta. Jeho sbirky basni jsou: VERDKATA TESTAMENTO, LA STRANGA BUTIKO, SUR GOJA PODIO. Jsou to basne a sansony v kabaretnim slohu, vtipne a ironiche. PRO-ZO RIDETANTA jsou zabavne povidky, VOLE-NOVELE novely. Schwartz je autorem romanu ANNI KAJ MONTMARTRE a velkeho generacniho romanu KIEL AKVO DE L' RIVERO. Obe dila patri mezi nejlepsi romany, novely a vtipna vypraveni obsahuje dalsi jeho dilo KUN SIASPECA SPICO. Schwartz byl zakladatelem esperantskeho kabaretu v Parizi Verda kato, po druhe svetove valce zalozil kabaret Tri Koboldoj a byl redaktorem vynikajiciho humoristickeho casopisu LA PIRATO. V revui Sennaciulo mel stalou rubriku EL MIA. . . RIDPUNKTO. "R. Schwartz je jasnozrivy pozorovatel zivota, sledujici s usmevnou shovivavosti a snasenlivosti lidske slabosti a hrisky, avsak pronasledujici korenenym humorem vsechno pokrytectvi a predstiranou dulezitost." (I. Totsche-Tarhony.)


Roger BERNARD

Esperantska literaturarnrnRoger BERNARD (1907-?), Francouz, spisovatel, skvely stylista. Jeho puvodni dila jsou basne ALMENAU BUKEDETO a dalsi puvodni dilo RAYMOND SCHWARTZ, LIA VIVO KAJ VERKARO. Prelozil: BELA INDIFERENTULO a HOMA VOCO od J. Cocteaua, hry-komedie LA SIPEGO TENACITY od Ch. Vildraca a TOPAZE od M. Pagnola a od P. Sartra: LA NAUZO, SEN ELIRO a LA RESPEKTEMA P. . , drama.


Stellan ENGHOLM

Esperantska literaturarnrnStellan ENGHOLM (1899-1960), Sved, spisovatel a prekladatel. Ziskal velkou popularitu svymi puvodnimi romany HOMOJ SUR LA TERO, AL TORENTO, INFANOJ EN TORENTO, druhy dil JUNULOJ EN TORENTO, VIVO VOKAS a svymi preklady: GOSTA BERLING, LA MONO DE SINJORO ARNE, LA RINGO DE GENERALO, vsechny od S. Lagerlofove a LA PASKO od A. Strindberga. Ve spolupraci s P. Nylenem prelozil velke dokumentarni dilo PER BALONO AL LA PO-LUSO, denik Andreovy vypravy, dale EKSPEDICIO KON TIKI od T. Hayerdala a LA FINO od F. Bernadottea. Mistrovske novely jsou: MALJUNULO MIGRAS a VENGO.


Hendrik ADAMSON

Esperantska literaturarnrnHendrik ADAMSON (1891-1946), Estonec, ucitel a spisovatel. Jeho hlavnim dilem trvale hodnoty je puvodni roman AULI, o zivote maleho chlapce. VESPERKANTO, sbirka puvodnich basni. Mnoho je-ho basni vyslo na stranach revui Literatura Mondo a ve sbirce basni DEKDU POETOJ (antologie 12 esperantskych basniku).


Hilda DRESEN

Esperantska literaturarnrnHilda DRESEN (1898-1981), Estonka, radiotelegrafistka, basnirka a prekladatelka. Jeji puvodni basne: NORDA NATURO, basne melancholicke, smutne a presto plne extaze z radosti nad zivotem. Jeji preklady: ELEKTITAJ VERSAJOJ od M. Underove, HORIZONTOJ od V. Barbaruse, ESTONAJ KANTOJ, ESTONA ANTOLOGIO, ESTONA ,SOVETA POEZIO a narodni epos KALEVIPOEG, vynikajici preklad.


G. DEGENKAMP

Esperantska literaturarnrnG. DEGENKAMP (1895-?), Holandan, akademichy malir. Autor vynikajiciho dila SESDEK JAROJ DE ESPERANTO a prelozil TAGLIBRO DE ANNE FRANK. Od K. Capka prelozil z cestiny LETEROJ EL NEDERLANDO.


Ivo ROTKVIĆ

Esperantska literaturarnrnIvo ROTKVIC (1901-1983), Chorvat, pravnik. Jeho puvodni dilo je: CE L' RANDO DE ABISMO, eseje, a prelozil: AUTUNA VESPERO od M. Ogrizovice, od Herzoga PANGEA a TRAGEDIO EN UNIVERSO. No-vou cestou v umeni prekladatelskem, jednim z nejslavnejsich pre-kladu je roman M. Jelusice CEZARO.


Tibor SEKELJ

Esperantska literaturarnrnTibor SEKELJ (1912-?), Jugoslavec, pravnik, zucastil se velkych vyprav Jizni Amerikou, Afrikou a Azii. Jeho dila: TEMPESTO SUPER AKONKAGVO, NEPALO MALFERMAS LA PORDON, TRA LANDO DE INDIANOJ, MONDO DE TRAVIVAJOJ, KAMEUAUA, LA FILO DE GAN-GALO. Jsou to vypraveni z exotickych zemi peti svetadilu se zaji-mavymi pozorovanimi mravu, umeni a etnografie. Vetsina jeho del byla prelozena do dalsich jazyku. Puvodni novely: PREMIITAJ KAJ ALIAJ NOVELOJ, ELPAFU LA SAGON, POEMARO TRIAMONDA. Jedna z amazonskych rek je pojmenovana podle neho, sveho objevitele, Rio Tibor.


Baldur RAGNARSSON

Esperantska literaturarnrnBaldur RAGNARSSON (1930-?), Islandan, ucitel. Slavne jsou jeho sbirky basni STUPOJ SEN NOMO a ESPLOROJ, a prelozil: SUB STELO RIGIDA, basne Tjorsteinna f. Hamri a ISLANDAJ PRAVOCOJ, vypraveni a basne ze stareho Islandu.


Edwin DE KOCK

Esperantska literaturarnrnEdwin DE KOCK (1930-), African, profesor, spisovatel a basnik. Jeho puvodni dila jsou: OMBROJ DE LA KVARA DIMENSIO, eseje, basne POEMARO KAJ PROZEROJ. PLUKONSTRUE, KVIN ELEMENTOJ a velka epopej LA KONFLIKTO DE EPOKOJ, JAPANESKOJ, basne.


Masao MIYAMOTO

Esperantska literaturarnrnMasao MIYAMOTO (1913-), Japonec, spisovatel, prekladatel, redaktor. Jeho puvodni dilo: PRI ARTO KAT MORTO, novely o slav-nych umelcich. Jeho preklady jsou povidky a romany: RAKONTOJ DE OOGAI, KVIN VIRINOJ DE AMORO (autor Yhara Saikaku), KAN-TO DE L'KORO, JAPANAJ MALNOVAJ RAKONTOJ, INFANOJ DE L`ATOMBOMBO, LA INFANOJ DE MILITBAZOJ, HIROSIMA, LA OBSTINO, JAPANA KVODLIBETO, SARKASME KAJ ENTUZIASME, eseje.


Jean FORGE

Esperantska literaturarnrnJean FORGE (1903-1980) (pseudonym J. Fethka), Polak, filmovy reziser. Autor uspesnych del ABISMOJ, o problemech lasky, SALT-EGO TRANS JARMILOJ, fantasticka historie o jizde do doby Nerono-vy, MISTER TOT ACETAS MIL OKULOTJ, dobrodruzny roman, novely LA VERDA RAKETO, MIA VERDA BREVIERO, satiry. Reziroval espe-rantsky film MORGAU KOMENCIGOS LA VIVO.


Gaston WARINGHIEN

Esperantska literaturarnrnGaston WARINGHIEN (1901-1991), Francouz, profesor. Waringhien je jednim z nejvetsich lexikologu a gramatiku mezinarodniho jazyka. Jeho vrcholna dila jsou: PLENA VORTARO DE ESPERANTO v neko-lika vydanich a PLENA ILUSTRITA VORTARO DE ESPERANTO (te-mer 1400 stran). Dalsi jeho dila: SKIZO PRI ESPERANTA METRIKO a BELETRO jsou eseje, LA RENESANCA PERIODO, francouzske basne ze 16. stoleti, eseje: ESEOJ I, LINGVO KAJ VIVO, NI KAJ GI, 1887 KAJ LA SEKVO (ESEOJ IV), KAJ LA CETER` - NUR LITERATURO, LA TROFEOJ, sonety od M. Heredia, LA KLASIKA PERIODO (Tra la par-ko de la franca poezio), basne nejlepsich francouzskych basniku l7. a 18. stoleti. Ze sebranych dopisu Zamenhofovych sestavil skvele dokumentarni dilo LETEROJ DE ZAMENHOF. Prelozil od G. Nervala LA HIMEROJ, basne, francouzsky a esperantsky, dale MAKSIMOJ DE LA ROCHEFOUCAULD a ROBOJ DE OM.AR KAJAM. Byl redaktorem vynikajici revue LA NICA LITERATURA REVUO. Psal pozoruhodne basne pod pseudonymem E. G. Maura s nazvem DUONVOCE a mnoho jich zverejnil v revui La Nica Literatura Revuo. Spolupracoval s K. Kalocsayem na: Plena Gramatiko de Esperanto, Plena Analiza Grama-tiko de Esperanto, Parnasa Gvidlibro, Floroj de l`Malbono, Kantoj kaj Romancoj. Je take autorem nejvetsiho narodniho slovniku ESPERAN-TA FRANCA VORTARO.


Ivo LAPENNA

Esperantska literaturarnrnIvo LAPENNA (1909-1887), Chorvat, universitni profesor mezinarodniho prava a dejin diplomacie v Zahrebu, nyni v Londyne, cestny doktor nekolika universit, byvaly generalni tajemnik a potom pred-seda UEA. Je autorem vyznamnych del: RETORIKO, vsechno o umeni recnickem, AKTUALAJ PROBLEMOJ DE LA NUNTEMPA INTERNACIA VIVO, LA INTERNACIA LINGVO, ELEKTITAJ PAROLADOJ, z nejvetsi casti slavnostni projevy pri zahajeni svetovych sjezdu esperanta, di-lo historicke, literarni a didakticke. Z posledni doby je to velkolepe dilo ESPERANTO EN PERSPEKTIVO. Lapenna dosahl prijeti UEA do Uneska prijetim slavne rezoluce ve prospech esperanta na valnem shromazdeni Uneska v prosinci r. 1954 v Montevideu. Zalozil pri UEA Ustredi pro badani a dokumentaci [CED], zavedl recnicke sou-teze a dosahl pro esperantske hnuti vysokou prestiz. Jeho sloh je obdivuhodny, jasny, bohaty, je recnikem svetove povesti.


Paul NEERGARD

Esperantska literaturarnrnPaul NEERGARD (1907-?), Dan, profesor agronomie. Autor vy-znamnych del: ATAKOJ KONTRAU GARDENPLANTOJ, LA VIVO DE I.A PLANTOJ, preloz. do mnoha jazyku, TERMINARO HORTIKULTURA, SCIENCO KAJ PSEUDOSCIENCO PRI HEREDO KAJ RASOJ, FREMD-VORTOJ EN ESPERANTO, redaktor ESPERANTOLOGIE, lingvisticke-ho casopisu a SCIENCAJ STUDOJ, puvodnich vedeckych pojednani.


Marjorie BOULTON

Esperantska literaturarnrnMarjorie BOULTON [1924-], Anglicanka, profesorka, basnirka a spisovatelka. Basnirka velmi intimnich basnickych cyklu. Slavna jsou jeji velka puvodni dila: KONTRALTE, EROJ, CENT GOJKANTOJ, o svetlych strankach zivota, KVARPIEDA KAMARADO, denik kotete a DEK DU PIEDETOJ,take o kotatech. Autorka divadelni hry:rnVIRINO CE LANDLIMO a versovane divadelni hry CE L'AKVO DErnFORGESO a trech komedii NI AKTORAS. Dalsi sbirkou basni je OKULOJ, zivotopis BIOGRAFIO DE ZAMENHOF, puvodne napsany anglicky a korespondence ve versich s basnikem W. Auldem RIMLETEROJ DE M. BOULTON KUN W. AULD.


Lajos TÁRKONY

Esperantska literaturarnrnLajos TARKONY, drive Ludvik Totsche (1902-1978), Magar, referent na ministerstvu financi. Jemny lyrik, prekladatel a recenzent. Jeho eseje vysly v dile DE PAGO AL PAGO. Jeho puvodni sbirka basni ma nazev SOIFO. Prelozil dilo F. Karinthyho VOTARO EN FAREMIDON. Spolupracoval na Hungara Antologio, jeho basne vychazely na strankach revui Literaturo Mondo, Norda Prismo, La Nica Literaturo Revuo a Hungara Vivo.


Sándor SZATHMARI

Esperantska literaturarnrnSandor SZATHMARI (1897-1974), Madar, inzenyr. Jeho hlavnim dilem je roman VOJAGO AL KAZOHINIO, ktery vysel v nekolika vydanich v madarstine a dalsich jazycich. Druhe jeho dilo je MASINMONDO, roman satiricky zabavny a povzbuzujici. Dalsi jeho dilo jsou novely KAIN KAJ ABEL. Prelozil z esperanta do madarstiny roman M. Jelusice CEZARO a SINJORINO, KREDU MIN C. Rossettiho.


Esperanto:Skotská škola

Esperantska literaturarnrnSkotska skola je pokracovanim Budapestske skoly a tvori ji spisovatele soustredeni kolem revue Esperanto en Skotlando. Vynikajici zastupci teto skoly jsou: Reto Rossetti, William Auld, JohnrnFrancis a John Dinwoodie.


Reto ROSSETTI

Esperantska literaturarnrnReto ROSSETTI (1909-?), Skot, profesor. Jeho basne vysly v rozsahlem dile KVAROPO a dale vychazi v rade esperantskych casopisu. MESTIZO DE L'MONDO je sbirkou basni, EL LA MANIKO, PINTA KRAJONO jsou novely a ARTO KAJ LINGVO jsou esej. Prelozil: TRAGEDIO DE OTELO, LA MAURO DE VENECIO od W.Shakespeara a operu LA PIRATOJ DE PENZANCO od W. Gilberta. Byl hlavnim spolupracovnikem a redaktorem velkeho dila ANGLA ANTO-LOGIO.


William AULD

Esperantska literaturarnrnWilliam AULD (1924-), Skot, profesor. Je jednim z nejvetsich esperantskych basniku, jehoz basne vychazeji v rade esperantskych casopisu a revui. Cast jeho dila vysla ve zminenem jiz KVAROPO. Jeho vyznamnym dilem je LA INFANA RASO, epopej o 25 zpevech, obsahujici celou filozofii autora, dalsi dila: UNUFINGRAJ MELODIOJ, SPIRO DE L' PASIO, HUMOROJ a EL UNU VERDA VIVO. Jeho basne jsou vrele, ale skepticke, autor se ohlizi za zivotem, ktery by mohl a mel byt jinym. FACETOJ DE ESPERANTO, PRI LINGVO KAJ ALIAJ ARTOJ jsou eseje a basne. Za jeho redakce vyslo velkolepe dilo, antologie esperantske poezie od roku 1887 do roku 1957 pod nazvem ESPERANTA ANTOLOGIO. Jeho hlavnim prekladem je DON JOHANO od Byrona. Dalsi jeho preklad je z W. Shakespeara EPIFANIO AU KIEL VI VOLAS a SONETOJ od W. Shakespeara. Prelozll: ANIARO H. Martinsona, veledilo Nobelovou cenou odmeneneho basnika. Je to roman o posadce v kosmicke lodi, ktera ztratila cestu na Mars a leti k souhvezdi Lyry. Od Thomsona prolozil: LA URBO DE TERURA NOKTO, od Omara Kajama LA RUBAJOJ, od cinskeho spisovatele Junjiana MONTARA VILAGO. S M. Boultonovou je autorem versovane filozoficke korespondence Rimleteroj. Neobycejne uspesnou je jeho ucebnice-citanka PASOJ AL PLENA POSEDO.


John FRANCIS

Esperantska literaturarnrnJohn FRANCIS (1924-), Skot, profesor. Jeho velky b8snicky eyklus LA KOSMO vysel v jiz zminene sbfrce KVAROPO. Dalsf jeho dflo jsoii novely protl tyranii, pseiidomor8lce a takovym marnostech jako )e bazenf po mocf VITRALO. Jeho velkym. take puvodnim dflem je roman GRANDA KALDRONO. Od W. Shakespeara prelozfl RI-KARDO IlI-a. Dalsf jeho puvodni vedeckofantasticky roman je MT-SI(1 SEN ALVENO.


John DINWOODIE

Esperantska literaturarnrnJohn DINWOODIE (1904-1980), Skot, duchovni, vynikajici basnik. Jeho sbirka basni vysla take v KVAROPO pod nazvem KASTELO EL REVOJ.


Albert GOODHEIR

Esperantska literaturarnrnAlbert GOODHEIR (1912-), Skot, dr. Velmi cinny spisovatel a prekladatel. Jeho puvodni dila: MERLO SUR MENHIRO, basne a povidky, FONDITA SUR ROKO. La Filozofio de Spinoza post tri jarcentoj, esej, NIA KULTURA HEREDAJO KAJ ESPERANTO, esej. Prelozil: D-RO JEKYLL KAJ S-RO HYDE od L. Stevensona a rovnez od L. Stevansona FORKAPTITA, dobrodruzny roman, LA NOKTMEZA KORTUMO od B. Merriniana, basen zenam, od Euripida BAKHANTI-NOJ, od Eschila PROMETEO LIGITA a Platona APOLOGIO DE SOKRA-TO KAJ KRITONO a redaktor dila SKOTA ANTOLOGIO.


Claude PIRON

Esperantska literaturarnrnClaude PIRON (1931-), pod pseud. J. Valano, Belgican, vedouci prekladatelskeho tymu u SN. Je autorem rady vynikajicich romanu: CU VI KUIRAS CINE?, CU LI BREMSIS SUFICE?, CU LI VENIS TRAKOSME?, CU SI MORTU TRAFIKE?. Dalsi dilo: KIEL PERSONECO SIN STRUKTURAS a autor sbirky basni MALMALICE a dalsiho pu-vodniho romanu: CU NI KUNVENIS VANE?


Vilmos BÉNCZIK

Esperantska literaturarnrnVilmos BENCZIK [1945-], Madar, doktor prav, redaktor, je autorem dila LIBRO DE ROMANOJ, obsahle casti sesti romanu, BAZA LITERATURA KRESTOMATIO, redaktorem revue HUNGARA VIVO a spo-lu s W. Auldem redigoval obsahle dilo 25 JAROJ-ANTOLOGIO DE BELARTAJ KONKURSOJ.


Geraldo MATTOS

Esperantska literaturarnrnGeraldo MATTOS (1931-), Brazilec, spisovatel, neobycejny talent. Napsal drama ve versich o Zamenhofovi LA TENTO DE LA JUNULO, drama ve versich o peti jednanich IVAN LA SESA, tragedii jeho zivota a ruskeho lidu, vypraveni o lovech na Negry v 17. sto-leti LA NIGRA SPARTAKO, sonety ARCO, RITMOJ DE VIVO, pres 200 basni a MINIATUROJ, rovnez basne.

xx


Lina GABRIELLI

Esperantska literaturarnrnLina GABRIELLI, Italka, pise puvodni dila a preklada, velmi aktivni. Jeji puvodni dila: NI DEVAS VlVI, basne, VARMA KORO, roman, KARNAVALO, povidky, LA KOMBILO, romaneto, LA GARDENO DE LA URBESTRO, novely a od A. Goldoniho prelozila povidky BILL KAJ LAZURAJ OKULOJ.


František LORENC

Esperantska literaturarnrnFrantisek LORENC (v Brazilii se psal Lorenz), (1872-1957), profesor, zijici po desetileti v Brazilii, autor prvni esperantske ucebnice pro Cechy, vysla v roce 1890 tri roky po vyjiti Zamenhofovy knihy La Unua Libro. Byl polygot, znal 80 jazyku a napsal celkem 56 del; byly to gramatiky ruznych indianskych nareci, studie o joze apod. Jeho nejvyznamnejsi cin je prehlad BHAGAVAD-GITA, ze sanskrtu; DIVERSKOLORA BUKEDETO jsou preklady basni z 80 jazyku. Basne medijne psane: VOCOJ DE POETOJ EL LA SPIRITA MONDO. V rukopise zustala ANTOLOGIO DE BRAZILAJ POETOJ.


Theodor ČEJKA

Esperantska literaturarnrnTheodor CEJKA (1878-1957), ridici ucitel v Bystrici pod Hostynem. Nestor esperantskeho hnuti v ceskych zemich, jeho zakladatel. Cejka napsal prvni ucebnici a slovniky ve spolupraci s vynikajicim komeniologem J. Krumpholcem a V. Bilikem, ktere vysly v rade vydani. Byl redaktorem tehdejsi revue Revuo Internacia a Internacia Pedagogia Revuo. Prekladal z T. G. Masaryka, Machara aj. Byl vynikajicim redaktorem.


Stanislav SCHULHOF

Esperantska literaturarnrnStanislav SCHULHOF (1864-1918), lekar: Autor tri vysoce ocenovanych basnickych sbirek: PER ESPERO AL DESPERO, KION LA VIVO ALPORTIS a AUTUNAJ FLOROJ. Vynikajici jsou preklady ze 16 ceskych basniku ve sbirce BOHEMAJ GRENATOJ. Jsou to prehlady 30 basni.


Stanislav KAMARÝT

Esperantska literaturarnrnStanislav KAMARYT (1893-1956), doktor filozofie, reditel gymnazia v Chotebori. Jeho hlavni dila: FILOZOFIA VORTARO, redaktor vynikajiciho dila CEHOSLOVAKA ANTOLOGIO a HISTORIO DE ESPERANTO-MOVADO EN CEHOSLOVAKIO, cimz se stal historikem esperantskeho hnuti v nasich zemich. Byl redaktorem revue Esperan-tista, jedne z nejlepsich a nejznamejsich narodnich revui, vedouci osobnost cs. esperantskeho hnuti od jeho zacatku po cela desetileti, hluboky znalec jazykovych a organizacnich problemu. Prelozil dra-ma-divadelni hru V. Nezvala: Jeste dnes zapada slunce nad Atlan-tidou, dosud v rukopise. Je autorem mnoha eseji, filozofickych po-jednani a clanku. V cestine napsal: Mezinarodni jazyk, O dvoji pravde a O jezdnoznacnosti mravniho soudu.


Rudolf HROMADA

Esperantska literaturarnrnRudolf HROMADA (1890-1964), vedouci urednik. Prekladal ze vsech ceskych basniku (Erbena, Sv. Cecha, Machara, Heyduka, Slad-ka, Vrchlickeho, Wolkera, Dyka, Seiferta, Sovy, Sramka, Tomana, Neumanna aj.). Jeho preklady vychazely v esperantskych casopisech celeho sveta. Vybor z jeho prekladu vysel v rocence Panoramo Ceskeho esperantskeho svazu pod nazvem INTIMA TRIPTIKO. Hromada byl hlubokym znalcem jazyka, vynikajici teoretik, vedouci osobnost spolu s dr. Kamarytem cs. esperantskeho hnuti, rovnez po cela desetileti, ktere organizoval i mezinarodne, a polozil zaklady k jeho vysoke tradici jako generalni tajemnik Cs. svazu esperantistu v roce 1922. Zakladatel spolu s K. Bouskou a redaktor byvaleho casopisu Cehoslovaka Gazeto s prilohou Nova Europo, kde hajil prava malych narodu a dlouholety redaktor a vydavatel casopisu LA PROGRESO, jednoho s nejvyssi urovni, a po druhe svetove valce druhy redaktor jiz zmineneho casopisu Esperantista. Autor nekolika vybornych slov-niku (esperantsko-ceskych a cesko-esperantskych). Prelozil: POPOL-SUMIGO EN AUSTRIO, do cestiny prelozil predmluvu Zamenhofovu k prvni ucebnici esperanta Antauparolo de Zamenhof al la Unua Libro. Hlavnim jeho prekladem je Fucikova reportaz RIPORTO SKRIBITA SUB PENDUMILA MASO.


Ota GINZ

Esperantska literaturarnrnOta GINZ (1896-1976), ved. urednik. Spoluredaktor dila Cehoslovaka Antologio, autor petijazycneho slovniku RADIOAMATORA VORTARO KVINLINGVA. Dale prelozil dilo Kritze FRESA MATENO. Z esperanta do cestiny prelozil dilo O. Arnesena Vzducholodi k se-verni tocne (Per Aersipo el la Norda Poluso) a od E. Aisberga s espe-rantskeho originalu Fine mi komprenas radion (Konecne rozumim radiu). Toto dilo bylo prelozena z jeho iniciativy do dalsich 28 jazyku. Vynikajici znalec jazykovych problemu.


Julie ŠUPICHOVÁ

Esperantska literaturarnrnJulie SUPICHOVA (1884-1970), ucitelka. Autorka mnoha velmi dobrych ucebnic a brozur , vydavatelka byvaleho casopisu Espe-rantsky zpravodaj a po mnoha leta vedla rubriku ve vybornem caso-pise pro mladez Maly ctenar. Velmi cinna na poli pedagogickem, literarnim a informacnim. Vyborna je jeji citanka LEGU KAj PAROLU.


Theodor KILIAN

Esperantska literaturarnrnTheodor KILIAN (1897-1976), reditel skoly. Autor dosud nejuspesnejsich ucebnic a pomucek, vyslych v rade vydani, jako Cvicebnice esperanta, ABC, La MONDO RAKONTAS a slovnicek 808. Byl velmi popularnim vedoucim tri rozhlasovych esperantskych kursu a autor dilka Esperanto a jeho tvurce. Jeho hlavnim dilem je pre-klad Capkovy hry LA BLANKA MALSANO, ktera byla take vysilana v rozhlase.


Miloš LUKÁŠ

Esperantska literaturarnrnMilos LUKAS (1897-1976), gymnazijni profesor. Nedostizny prekladatel z ceske poezie a prozy, podavajici obsah a formu kongenialne s puvodnim dilem. Prelozil divadelni hru J. Vrchlickeho NOKTO EN KAR-LUV TYN, od J. Drdy MUTA BARIKADO (u nas dosud v rukopise, ale podle neho existuje preklad v japonstine). Lukas prekladal basne, predevsim z cestiny, ale take z mnoha jazyku antickych i modernich, do cestiny prelozil vsechny Zamenhofovy basne a mnohe z R. Schwart-ze, spolupracoval na CEHOSLOVAKA ANTOLOGIO a prispival do mnoha esperantskych casopisu. Vybor z jeho prekladu basni i pro-zy vysel v almanachu Panoramo pod nazvem KOLORA KALEJDOSKO-PO.


Tomáš PUMPR

Esperantska literaturarnrnTomas PUMPR (1906-1972), doktor prav. Neprekonatelny prekladatel. Jeho hlavni preklady jsou: BUKEDO EL LA NACIAJ MITOJ K. T. Erbena, BAPTO DE CARO VLADIMIR a REGO LAVRA, obe od K. H. Borovskeho a spolu s R. Hromadou a J. Korinkem prelozil od P. Bezruce sbirku basni SILEZIAJ KANTO]. Prelozil libreta k operam: VENDITA FIANCINO, NAJADO, EN LA PUTO a SEKRETO. Prispel k dilu Cehoslovaka Antologio, je autorem mnoha filologickych eseji, velmi podstatne prispel k velkemu dilu SIMPOZIO PRI -ATA -ITA rozsahlou studii ESPERANTO SEN ASPEKTOJ, napsal radu basni vese-lych, jako VIPEROJ, FOIRFESTA KANTO a prelozil mnoho lid. pisni. V rukopise dosud Machuv Maj a od Sv. Cecha Pisne otroka. Do ces-tiny prelozil divadelni hru M. Dekkera: LA MONDO NE HAVAS ATEN-DEJON. Spolupracoval na atlase POSATLASO.


Jiří KOŘÍNEK

Esperantska literaturarnrnJiri KORINEK (1906-1989), pracovnik v obchodu. Jeden z nejlepsich prekladatelu opernich arii a pisni (na 250 prekladu), vynikajici pre-kladatel z ceske poezie a stejne vynikajici autor puvodnich basni, vysoce ocenovanych na mezinarodnich literarnich soutezich (Belar-taj Konkursoj). Jeho hlavni preklady: od J. Seiferta LA PANJO (Maminka), od P. Bezruce SILEZIAJ KANTOJ (Slezske pisne) spolu s T. Pumprem a R. Hromadou. Spolupracoval na velkem reprezentacnim dile SLOVAKA ANTOLOGIO a jako zvlastni prilohy k casopisu vysly preklady: VENTUMILO DE BOZENA NEMCOVA (Vejir Bozeny Nemcove) a KANTO PRI VIKTORKA (Pisen o Viktorce), obe basne od J. Seiferta a NIA SINJORINO BOZENA NEMCOVA (Nase pani Bo-zena Nemcova) od F. Halase. Puvodni jsou jeho basne SKIZOJ DE USEDOM, rovnez v priloze casopisu. Dosud v rukopise: BESTETOJ KAJ HOMOJ (Zviratka a lide) K. Raise. MANON LESCAUT od V. Ne-zvala, cela opera JAKOBENO (Jakobin), od J. Seiferta KRONPLEKTO DE SONETOJ (Venec sonetu) a cesky versovany zivotopis Doktor Zamenhof. Dalsi preklad, take v rukopise: SERCADO DE BLUA TONO (Hledani modreho tonu) od J. Karena. Vybor z jeho puvodnich a pre-lozenych basni vysel v almanachu Ceskeho esperantskeho svazu PA-NORAMO pod nazvem VITREROJ. Prispiva do velkeho poctu casopisu.


František OMELKA

Esperantska literaturarnrnFrantisek OMELKA (1906-1962) ucitel. Jeho puvodni a slavna dila jsou: LA ALASKA STAFETO (Aljasska stafeta), KAPTITOJ EN LA GLACIROKOJ (Zajatci ledovych skal), AVENTUROJ DE ANTONIO (Dobrodruzstvi Antonina). V rukopise: LA GRANDA ADMIRALO, ro-man.


Jan FILIP

Esperantska literaturarnrnJan FILIP (1911-1971), profesor, doktor teologie, spisovatel. Jeho puvodni dila: FINO DE LA MONDO, LA TURO INTER LA NUBOJ, autor zpevniku KANTARETO (pisne vanocni, lidove, kostelni); jeho basne vychazely po desetileti v ruznych esperantskych casopisech. Se svym bratrem Karlem Filipem, profesorem a dr. teologie, napsal Velky cesko-esperantsky slovnik a slovnik GRANDA ESPERANTA--CEHA VORTARO. Jan Filip napsal cesky ctyri basnicke sbirky, 14 divadelnich her a povidky.


Milda JAKUBCOVÁ

Esperantska literaturarnrnMilda JAKUBCOVA (1899-1979), Lotyska, zijici v Ceskosloven-sku. Jeji puvodni basnicke sbirky jsou: ELEKTITAJ VERSAJOJ a ES-TRADO DE ANIMALOJ a preklad LATVA POEZIO. Spolupracovala s mnoha esperantskymi casopisy.


Štěpán URBAN

Esperantska literaturarnrnStepan URBAN (1913-1974), profesor konzervatore, pedagog a skladatel. Jeho basne byly vicekrat vyznamenany na mezinarodnich literarnich soutezich. Jeho nejznamejsi dilo je NOVA EZOPO. Dale prelozil a napsal pres sto satiryckych basni. V rukopise: TAGLIBRO DE ESPERANTISTO, DON QUIJOTE, ESPERO, KOLUMBIADO, (satiry), RONDELOJ, LA SERCADO (cyklus versu), HIRTAJ KANTOJ, TRA L` PORDOTRUO.


Eli URBANOVÁ

Esperantska literaturarnrnEli URBANOVA (1922-), ucitelka, vysoce nadana basnirka, vyznamenavana na mezinarodnich literarnich soutezich. Jeji nejvyznam-nejsi sbirka basni je NUR TRI KOLORO]N a ve zvlastni literarni pri-loze PANORAMO vysel vyber jejich basni EL SUBAJ FONTOJ.


Adolf STAŇURA

Esperantska literaturarnrnAdolf STANURA (1915-). Jeho hlavni preklad je vedeckofantasticky roman J. Nesvadby LA PERDITA VIZAGO, a je spoluprekladatelem s E. Seemannovou a O. Knichalem dila MEZE DE EUROPO. Vypracoval soustavu esperantskeho tesnopisu podle systemu Herout--Mikulik.


Jaroslav MAŘÍK

Esperantska literaturarnrnJaroslav MARIK (1913-1997), odb. patentni literatury, autor dila RESUMA HISTORIO DE ESPERANTO-MOVADO, autor esperantske verse obchodni prirucky FREMDULO ANTAU VENDOTABLO, esperant-ske devitijazycne verse FREMDLINGVA KORESPONDADO DE FILATE-LISTOJ; do esperanta prelozil: CEHOSLOVAKA KONSTITUCIO a LER-NEJA REFORMO EN CEHOSLOVAKIO, spolupracoval na GVIDLIBRO TRA PRAHA, na atlase POSATLASO, na publikaci JUGU MEM (Fak-toj pri CSSR), na slovnicich R. Hromady, spolupracoval na dile ESPERANTO EN PERSPEKTIVO I. Lapenny a byl redaktorem mladeznickeho casopisu TAGIGO.


Karel PÍČ

Esperantska literaturarnrnKarel PIC (1920-1995), urednik. Vysoce ocenovany basnik. Jeho dila jsou cetna: EKKRIOJ AL GEORGINA, FABELOJ EL TRANSE, LA DAVIDA HARPO, ABOCO, ANGORO, basne a LA LlTOMISLA TOMBEJO, roman. Dila v proze: DEMANDOJ KAJ PROBLEMOJ, filologicke dilo LA GRANDA SUPERSTICO; dale: GARDENO DE ALAHO, MISTE-RO DE TRI UNUOJ, detektivni roman a dale ISMOJ, ISMOJ.


Valda VINAŘ

Esperantska literaturarnrnValda VINAR (1918-1981), reziser, basnik a spisovatel, autor rady puvodnich basni a povidek, odmenenych na mezinarodnich literarnich soutezich. Knizne vysla CEHAJ FABELOJ, pohadky B. Nem-cove a K. J. Erbena. Puvodni divadelni hra SKANDALO PRI JOZEFO. Dalsi puvodni divadelni hra: CERANDE DE L'ABISMO. Prekladal basne.


Eva SEEMANNOVÁ

Esperantska literaturarnrnEva SEEMANNOVA (1920-2000), clenka divadla, prekladatelka. Preklada divadelni hry domacich i zahranicnich autoru. Od bratri Mrstiku MARYSA, od K. Capka MATKA, od N. HIKMETA je LEGENDA O LASCE, od B. Shawa PYGMALON, NORA od H. Ibsena, JEAN KAj MI od Guelmy, od A. Seghersove EKSKURSO DE MORTAJ KNABINOJ, radu pohadek spisovatele F. Lazeckeho Kramarske pisne aj. Zalozila a vedla herecky soubor LA VERDA CARO DE JULIO BAGHY, Tiskem vysel jeji preklad MEZE DE EUROPO. . . ve spoulpraci s A. Stanurou a O. Knichalem.


Jana CÍCHOVÁ-HRDLIČKOVÁ

Esperantska literaturarnrnJana CICHOVA-HRDLICKOVA (1923-), pruvodkyne cizincu, au-torka publikace LIDICE a mnoha basni, uverejnovanych v esperantskych casopisech. K tisku je pripravena sbirka 50 basni.


Vlastimil NOVOBILSKÝ

Esperantska literaturarnrnVlastimil NOVOBILSKY (1935-), docent, RNDr., autor dila SKIZO PRI LA ESPERANTA LITERATURO a spolupracovnik na dile I. Lapenuv ESPERANTO EN PERSPEKTIVO. Autor sesti publikaci a stu-dii o J. A. Komenskem, redaktor, spolu s ing. Zdenkem Pluharem, sbirek prednasek a referatu z konferenci a seminaru SAEST (Semi-naru pro uziti esperanta ve vede a technice).


Josef VONDROUŠEK

Esperantska literaturarnrnJosef VONDROUSEK (1904-1995), bank. urednik. Prelozil od K. Cap-ka: LIBRO DE APOKRIFOJ, RAKONTOJ EL UNUA POSO KAJ RAKON-TOJ EL LA DUA POSO a MILITO KONTRAU SALAMANDROJ. V rukopise: AFERO MAKROPULOS, NAU FABELOJ, obe od K. Capka, ONDRO KAJ DRAKO od V. Dyka, BIOGRAFIO DE KAROLO LA KVARA, MAL-NOVAJ MITOJ CEHAJ od A. Jiraska, PURAJ GOJOJ DE MIA VIVO od J. Smida, SATURNIN od Zd. Jirotky, EL NOTLIBRO DE SANKTA PET-RO od J. Haskove.


Oldřich KNÍCHAL

Esperantska literaturarnrnOldrich KNICHAL (1939-), novinar. Je autorem dila SVETADIL BEZ TLUMOCNIKU, kapitoly o mezinarodnim jazyce, CO NEVITE O ESPERANTU, KOMENIO KAJ INTERNACIA LINGVO, pisne KANTOJ SUPER LULILO a autor vyznamenaneho romanu spolu s E. Tofaloi-ovou KIUJ SEMAS PLORANTE, reportaz GASTO EL MALPROKSIMO a v tisku ALMOZMONTO, povidky, V almanachu PANORAMO vysel vybor z jeho dila, puvodni i prelozene prozy pod nazvem MEDITE-ME. Take prelozil 1. dil BRAVA SOLDATO SVEJK.


Vladimír VÁŇA

Esperantska literaturarnrnVladimir VANA (1909-2001), vynikajici je jeho preklad J. Otcenaska: ROMEO, JULIA KAJ TENEBRO. V rukopise: POVIDKY (J. Ha-sek), DANOVE V PRAZE (Hausman), JACHYM A PRIBUZENSTVO (K. Polacek) a KOMPENZACNI OBCHOD (rovnez K. Polacek).


Jan WERNER

Esperantska literaturarnrnJan WERNER (1933-), redigoval mladeznicky casopis Tagigo, pozdeji Fajrero, jeden z hlavnich spolupracovniku na Velkem polytechnickem slovniku.


Josef CINK

Esperantska literaturarnrnJosef CINK (1933-), profesor. Autor neholika zpevniku a ucebnice esperanta pro pokrocile.


Moraviaj Esperanto-Pioniroj

Esperantska literaturarnrnMORAVIAJ ESPERANTO-PIONIROJ bylo vyznamne vydavatelstvi zalozene J. Masnym, A. Kudelou a A. Neuzilem v Olomouci. Zaroven take byli prekladatele nasledujicich del: RUR K. Capka, NOVELOJ Capka Choda, DU NOVELOJ J. Sumina, KIEL FARIGI KREANTO FA-CILE KAJ RAPIDE (P. Den), MALRICA KNABO, KIU GLORIGIS (od Herbena), FOKSO-NUKSO (I. Herman), MI EN LI (L. Vladyka), TRIDEK JAROJN EN LA ORA NORDO (J. Welzl), HOMOJ SUR FLOS-GLACIO (V. Werner), LA KOBOLDO ONDRA od J. Mahena.


Ant ŠKARVAN

Esperantska literaturarnrnAnt SKARVAN (1869-1926). Slovak. lekar. vydal prvni sloven-skou ucebnici esperanta v r. 1907 a napsal mnoho clanku pro ruzne esperantske casopisy.


J. V. DOLINSKÝ

Esperantska literaturarnrnJ. V. DOLINSKY (1892-1965). Slovak, ucitel, zaslouzily umelec. Autor esperantskych ucebnic, slovniku a prekladatel. Puvodni basne: EN AUTUNO, REMEMORO, PROFUNDA OKULPARO. Preklady: JE LA FOIRO EN DETVA od Timravy, ADAM SANGALA od Nadasi-Jege a mnoho prekladu z Hvezdoslava.


Martin BENKA

Esperantska literaturarnrnMartin BENKA (1888-1974), Slovak, akademicky malir, narod-ni umelec, nositel zlateho Radu republiky. Autor studie PRI SLOVAKA ARTO a povidek: LA AKVOGUTETO, RUGAJ DIANTOJ, STRANGA KONCERTO. Benka namaloval serie pohlednic s texty v esperantu nebo na motivy esperanta.


Ľudo IZÁK

Esperantska literaturarnrnLudo IZAK (1895-1978), Slovak, lekar, casto uzil pseudonymu Milos Raven. Autor mnoha basni a divadelnich her. Jeho hlavni dilo je versovane drama o peti jednanich REGO DE PETRA. Dalsi jeho prace: BUKEDETO EL SLOVAKAJ POPOLKANTOJ (radu z nich pre-lozil take V. Dolinsky), vyznamenan v literarni soutezi za basen AL ALTAJ TATROJ. Od P. Karvase prelozil divadelni hru EKSPERI-MENTO DAMOKLO. Vynikajici redaktor casopisu ESPERANTISTO SLOVAKA a byl jednim z vedoucich osobnosti esperantskeho hnuti na Slovensku.


Pavel ROSA

Esperantska literaturarnrnPavel ROSA (1920-), Slovak, reditel narodniho podniku, prekladal hlavne z poezie Vajanskeho, Jesenskeho, Kukucina, Jilemnickeho, Vamose aj. Hlavni jeho preklad je MORTO DE JANOSIK od Botta. Autor velmi uspesnych ucebnic a vedouci osobnost esperant-skeho hnuti na Slovensku.


E. V. TVAROŽEK

Esperantska literaturarnrnE. V. TVAROZEK (1920-), Slovak, profesor. Pise puvodni basne preklada z ruznych autoru jako Alexyho, Vajanskeho, Zathurecke aj. Napsal puvodni divadelni hry NI LUDAS TEATRAJON tri jednoaktovky, vyznamenane na literarni soutezi Belarta Konkurso. Do slovenstiny z esperanta prelozil: TEMPESTO SUPER AKONKAGVO od T. Sekelje a EKSPEDICIO KON TIKI od T. Hayerdala, od L. Mosz-cynskeho prelozil take do slovenstiny LA TRAVIVAJOJ DE GUIGNOL, hry pro loutky a do esperanta od P. Karvase divadelni hru MOHAJ-RA PLEJDO od J. Kakose.


Magda ŠATUROVÁ

Esperantska literaturarnrnMagda SATUROVA, dr. filozofie, redaktorka, autorka rady ucebnich pomucek pro kursy a hlavni redaktorka impozantniho dila SLOVAKA ANTOLOGIO.


Ludvík Lazar ZAMENHOF

Esperantska literaturarnrnLazar Ludvik Markovic Zamenhof (narozeny 15. 12. 1859 v Bialystoku, zemrel 14. 4. 1917 ve Varsave), byl autorem esperanta a jeho prvnim spisovatelem. Polak ruskozidovskeho puvodu (doma se mluvilo rusky), ocni lekar povolanim, ale lingvista vzdelanim a citenim, znal 12 jazyku a puvodne se minil venovat filologii. Povazoval za hlavni pricinu neduvery a nepratelstvi mezi narody jazykovou ruznost a tomu chtel odpomoci utvorenim neutralniho jazyka, snadneho, presneho a logicheho, ktery by nikoho nepovysoval, ani neponizoval a byl druhym jazykem pro kaz-deho. V roce 1887 vysla jeho prvni ucebnice esperanta v ruskem jazyce pod pseudonymem Dro Esperanto, ktery pozdeji dal jmeno jazyku. Byla to 40-strankova brozura a obsahovala predmluvu, 16 mluvnickych pravidel, cvicebnici a universalni slovnik s 917 kmeny a nekolik basni. Tato prvni ucebnice se casto nazyva UNUA LIBRO (Prvni kniha). Tehoz roku vyslo vydani polske, ne-mecke, francouzske a o rok pozdeji vydani anglicke. DUA LIBRO (Druha kniha) z tehoz roku byla napsana jen v esperantu. rnrnJiz behem gymnazijnich studii vypracoval prvni formu mezinarodniho jazyka (Lingwe uni-wersala), na universite pokracoval v teto praci a po nekolika le-tech badani dal jazyku konecnou formu. Ale jeste pred vydanim teto ucebnice zkousel autor presnymi preklady hodnotu noveho jazyka, menil, upravoval a tak jiz pri vyjiti teto prvni ucebnice byl jazyk vyzkousen a schopny rozvoje, jako kazdy jiny narodni jazyk. Vy-znamne je, ze v tomto novem jazyce napsal autor (sam se vzdy nazyval jen iniciatorem) sve prvni basne a tak hned od pocatku byl jazyk vazan s literaturou.rnrnZakladnim jeho dilem je FUNDAMENTA KRESTOMATIO (Zakladni citanka), ktera pred-stavuje ruzne slohy ruznych autoru a shrnuje vyvoj jazyka do teh-dejsi doby. Obsahuje povidky, legendy, pohadky, vedecke a po-pularne vedecke clanky, basne, pojednani aj. Vsechny jsou bud od Zamenhofa samotneho nebo jim zkontrolovany. Zvlast dulezita je jeho esej ESENCO KAJ ESTONTECO DE LA IDEO DE LA LINGVO INTERNACIA (Podstata a budoucnost ideje mezinarodniho jazyka).rnrnDalsim filologickym dilem je jeho FUNDAMENTO DE ESPERANTO (Zaklad esperanta). Obsahule tri casti: mluvnici, cvicebnici a universalni slovnik. Toto dilo je zavazne jak pro auto-ra tak pro vsechny esperantisty. Protoze ve Fundamentu nelze nic skrtat ani menit, lze vsak pridavat a rozsirovat, umoznuje toto kodifikacni dilo prirozeny a bezpecny vyvoj jazyka, dalsi obohacovani, zdokonalovani, odstinovani, bez libovolnych zasahu a zmen a chrani jazyk pred rozpadnutim v dia-lekty. rnrnDilo LINGVAJ RESPONDOJ (Jazykove odpovedi) obsahu]e rady o spravnem uzivani jazyka. rnrnVyznamne jsou kongresove projevy Zamenhofovy, vysly pod nazvem VORTOJ DE ZAMENHOF (Slova Zamenhofova).rnrnZamenhof byl take basnikem jemne harmonie, i kdyz jsou jeho basne nemnohe: MIA PENSO (Ma myslenka), HO, MIA KOR` (Ach, srdce moje), LA ESPERO (Nadeje - stala se hymnou esperantistu), LA VOJO (Cesta), AL LA FRATOJ (Bratrim), PREGO SUB LA VERDA STANDARDO (Modlitba pod zelenym praporem) a PLUVO (Dest). rnrnZamenhof byl take redaktorem prvniho esperantskeho casopisu La Esperantisto a prispival do casopisu LA REVUO. Vsechny Zamenhofovy clanky, pojednani, predmluvy k ruznym dilum, dopisy aj. vysly v rozsahle sbirce ORIGINALA VERKARO (Puvodni dilo) za redakce prof. J. Dietterleho.rnrnZ dila Zamenhofova jsou nejdulezitejsi jeho preklady: HAMLETO od W. Shakespeara, IFIGENIO EN TAURIDO od T. Goetha, La RABIS-TOJ (Loupeznici) od F. Schillera, LA REVIZORO od N. V. Gogola, MARTA od E. Or-zeszkova, GEORGO DANDIN od J. B. Moliera, LA BATALO DE L`VIVO (Boj o zivot) od Ch. Dickense, LA RABENO DE BAHARAH od H. Heineho, FABELOJ (Pohadky - ctyri dily) od H. CH. Andersena, PROVERBARO ESPERANTA (Esperantska prislovi) a MAL-NOVA TESTAMENTO (Stary zakon). Preklady maji nesmirnou cenu pro vyvoj ja-zyka, prispely k jeho vypracovani, pruznosti a zasobily jazyk meta-forami, recnickymi figurami a obraty. Dale je Zamenhof autorem nekolika slovniku.


Idea mezinárodní řeči

Lingvistika - EsperantornrnMnohojazycnost byla vzdy obtiznou prekazkou mezinarodnim stykum, a to i ve staroveku, kdy mezinarodni styky byly ridke, kdy se jen velmi malo osob stykalo mezinarodne. Ale i pro tehdejsi velmi omezene potreby mezinarodnich styku byly uzivany v ruznych historickych dobach ruzne jazyky, jako sumersky, babylonsky, asyrsky, egyptsky, kretsky a na uzemich dobytych Alexandrem Velikym, od Adriatickeho more az po Cerne more a Indii, jazyk recky. Jeste vetsiho rozsireni dosahla latina, jako uredni statni jazyk rimskeho imperia na vsech dobytych uzemich. rnrnUzivani a rozsireni toho neb onoho jazyka vzdy zaviselo na vojenske, politicke, hospodarske a ta-ke kulturni nadvlade toho neb onoho naroda. Po rozpadu rimskeho cisarstvi se take latina rozpadla smisenim s ruznymi domorodymi jazyky a tak vznikla italstina, francouzstina, spanelstina, portugalstina a rumunstina. Latina prestala byt statnim jazykem, avsak i ve stredoveku byla dale uzivana jako spolecny jazyk cirkve, slechty a v dobe renesance ve vede a kulture. rnrnAle v 17. stoleti ztraci latina svoji vylucnost, svou universalnost. Hlavne po Westfalskem miru v r. l648 pocina ustupovat a zacina vlada francouzstiny v urednich a mezinarodnich stycich, kulturnich a obchodnich vymenach ve vsech castech sveta, ale nikdy nedosahla universalnosti latiny. Vyhrady vzhledem k uzivani francouzstiny jasne naznacuji, ze francouzstina nikdy nedosahla oficialniho postaveni de jure uznaneho jazyka mezinarodnich styku. rnrnPo prve svetove valce Anglie a Spojene staty otrasly privilegovanou pozici francouzstiny a vseehny dalsi snahy obnovit francouz-skou jazykovou nadvladu, jeji jazykovy monopol, trvale ztroskotaly. Cim vice se uplatnuje idea narodniho statu a narodni svrchovanosti, tim vice jazyku se objevuje na polich lidske cinnosti. Spojene narody uzivaji nyni sest oficialnich jazyku, Unesco a jine mezinarodni organizace jeste vice. Na pocatku tohoto stoleti stacilo znat dva tri zapadoevropske jazyky pro ziskani informaci o poslednich uspesich vedy. Dnes se pocita se znalosti 12 jazyku, jako nutneho zakladu. Ale naucit se i ctyrem peti jazykum neni dostatecnym resenim. Malo komu se podari naucit vsem temto jazykum dokonale, nejcasteji je mozno jen zhruba porozumet, a to casto na ukor vlastni vedecke tvurci prace. Mnozi se domnivaji, ze narodove se nikdy neshodnou na uzivani jednoho narodniho jazyka povinneho pro vsechny a tak je reseni mozne jedine prijetim politicky a narodne neutralniho jazyka. rnrnJiz v 17. staleti se zacali zabyvat otazkou spolecneho jazyka filozofove jako Rene Descartes (1596-1650), Wilhelm Leibniz (1648 az 1716) a Jan Amos Komensky (1592-1671). Vsichni usuzovali, ze je nutny spolecny jazyk pro styk mezi narody a stanovili tyto zasady: jeden druh sklonovani a casovani, zadne vyjimky a nepravidelnosti, tvoreni slov pomoci pripon a predpon. rnrnKdyz se v 17. stoleti upustilo od uzivani latiny, nastalo v mezinarodnich stycich jakesi prazdno, ktere Komensky chtel odstranit utvorenim noveho jazyka, snadnejsiho a vhodnejsiho nez byla latina, a ktery by byl druhym jazykem pro kazdeho. Byl to jeho humanismus, vlastenectvi, demokratismus a mirove snahy, ktere ho vedly k tomu, ze se zacal zabyvat myslenkou spolecneho jazyka pro svet a navrhovat utvoreni planovaneho jazyka, kteremu by se dalo naucit bez ztraty casu a veci, ktery by byl prostredkem k dosazeni vyssi vzdelanosti, a vyslovil zasadu, necht vsichni si uchovavaji a pestuji svuj matersky jazyk. Tomuto problemu venoval Komensky dva spisy: Via Lucis (Cesta svetla) a Panglottia (Universalni jazyk). Ackoliv Komensky mistrne ovladal latinu, vedel, ze latina nestaci pro mezinarodni dorozumivani a ze je to jazyk nesnadny. Mini, "ze je nutny jediny spolecny jazyk pro vsechny narody. . .je nutno davat prednost tomu, aby byl vytvoren nejaky jazyk spolecny celemu svetu. . . Nemuzeme jinak, nez doporucit jazyk zcela novy. . . Vseobecnym jazykem musi byt po-mozeno vsem rovnopravne. . . Z toho tedy plyne zaver, ze proti onem mnohonasobnym prekazkam a zmatkum vzajemneho styku, ktere vznikaji z mnohosti, nesnadnosti a nedokonalosti jazyku, nezbyva ucinnejsiho prostredku, nez aby se sestavil jazyk novy, nade vsechny jine jiz zname: snadnejsi, lahodnejsi, dokonalejsi. Touzime po jazyku rozumovem, analogickem a harmonickem."rnrnBehem doby byly vytvoreny nejruznejsi formy planovanych jazyku a delime je na dve hlavni skupiny: pisemne jazyky (pasigrafie) a jazyky mluvene (pasilalie). Pasigrafie jsou jazyky, ktere sestavaji z cislic, pismen, znaku, kreseb, hieroglyfu a ideogramu. Daji se cist podle daneho klice v kazdem jazyce, ale nedal se jimi resit problem mezinarodniho dorozumivani pro jejich nesnadnost a nedostatecne vyrazove moznosti (nedalo se jimi mluvit). rnrnPasilalie delime na dve skupiny: jazyky apriorni, sestavajici z prvku zcela libovolne vymyslenych a vubec se nepodobajicich narodnim jazykum. Vsechny projekty apriornich jazyku jsou velmi slozite, temer se nedaji ani naucit ani pamatovat. rnrnZa zminku stoji hudebni jazyk "SOLRESOL" od F. Sudra z r. 1866. Timto jazykem se dalo zpivat, predvadet sedmi barvami, ukazovat prsty ap. rnrnV ruznych castech sveta vznikly zargony, smesi z francouzstiny nebo anglictiny s domorodym jazykem: pidzin, anglictiny s orientalnimi prvky, ktery je uzivan v jizni a vychodnt Asii, lingua franca, kolem Stredozemniho more a lingua geral, negersky jazyk a portugalsky, uzivany kolem Brazilie. rnrnAposteriozni jazyk spociva na zakladech narodnich jazyku. rnJako prvni aposteriorni jazyk muzeme povazovat projekt nemecke abatyse Hildegardis (1098-1179) "Lingua Ignota". Mel slouzit jako tajny jazyk a byl urcen pro cirkevni potreby. rnrnProjekty redukovanych jazyku jsou pokusy zjednodusit mluvnicky latinu nebo rectinu a omezit jejich slovniky. S tim take souvisely pokusy ozivit latinu (Latine sine flexione, Latino macaronico). Stejne pokusy byly ucineny s rectinou (Apolema), s nemcinou (We-de), francouzstinou, italstinou. spanelstinou, anglictinou a slovanskymi jazyky. rnrnZvlastni zminky zasluhuje Basic Englisch z r. 1930, anglicky minimalni jazyk. Autorem byl K. Ogden. Slovni zasoba sestavala z 850 slov a 18 sloves. Slovesa, ktera nebyla ve slovniku, se musela opisovat, coz velmi komplikovalo rec a dorozumeni. Projekt byl koupen britskou vladou a pozastaven. rnrnVolapuk byl prvnim mezinarodnim umelym jazykem, ktery sveho casu dosahl uspechu a naucilo se mu nekolik set tisic lidi. Jeho autorem byl prelat Martin Schleyer, ktery jej uverejnil v r. 1879 a knizne vydal v r. 1880. V roce 1890 hnuti vyvrcholilo, ve svete existovalo temer 300 spolku, vyslo temer 400 knih a vychazelo 25 casopisu. V temze roce se konal treti sjezd volapukistu, na kterem se ponejvice mluvilo nemecky a take sam autor, a od toho roku zacal roz-pad hnuti. Priciny neuspechu volapuku byly v jeho tezke naucitelnosti, chyby a nedostatky ve strukture, organizaci a v nedostatku moznosti vyvoje, protoze ten zavisel jen na jednom cloveku, na samem autorovi. Vzdelani volapukiste navrhovali reformy, ktere Schleyer zamital. Po tom roce prestaly postupne vychazet casopisy, a zanikaly spolky. rnrnPraktickeho vyznamu dosahly az jazyky esperanto, ido, novial, okcidental a interlingua.rnrnZajimavou publikaci Hledani dokonaleho jazyka v evropske kulture napsal italsky spisovatel a semiotik Umberto Eco, kterou v roce 2001 vydalo nakladatelstvi Lidove noviny v edici Utvareni Evropy. Zabyva se jak ruznymi tajnymi jazyky, tak i myslenkou pomocneho mezinarodni jazyka a vyjadruje nazor, ze kdyby "politicke rozhodnuti doprovazela vhodne naplanovana medialni kampan, mohl by se zvoleny PMS (= pomocny mezinarodni jazyk) velmi rychle prosadit." (str. 295).


Jaroslav FOGLAR

Ceska literatura - Literatura pro detirnrnrnJaroslav Foglar se narodil 6. cervence 1907 v Praze - Nuslich v Benatske ulici c.3. Studoval Verejnou obchodni skolu. Zamestnan byl jako urednik, pedagogicky pracovnik, odpovedny redaktor casopisu Mlady hlasatel, Junak a Vpred. Pod prezdivkou "Jestrab" vedl po cely zivot skautske oddily. rnrnSoubor:Foglar.jpgrnrnVe ctyrech letech ztraci otce (+17.7.1911, Jindrich Foglar, 39 let) a od te doby zije s matkou a starsim bratrem. V roce 1914 se prestehuji z Nusli na Vinohrady. Roku 1920 poprve na vyzvu sveho starsiho bratra navstevuje skautsky oddil 48. klub oldskautu Jestrabi, podle ktereho pozdeji dostal i svoji prezdivku Jestrab. Jako trinactiletemu (1920) mu vychazi literarni pokus, basen Mesicni noci. V roce 1921 se mu naskytla moznost vstoupit do 34. prazskeho oddilu "Ohnivci", kde ziskava i svoji prezdivku. Jeho prvni publikovana povidka Vitezstvi vychazi casopisecky roku 1923, a je vlastne prvnim kruckem ke spisovatelske draze. rnrnV roce 1925 konci obchodni skolu, kratce pracuje v informacni kancelari firmy Wys Muller et Company a pote prechazi na trinact let jako urednik k firme Oskar Stein, velkoobchod papiren. O prazdninach vede skautsky tabor, pri nemz poprve zavita do Slunecni zatoky na rece Sazave. Po navratu z tabora se 34. prazsky oddil slucuje se slavnou Dvojkou a Jestrab prechazi do jeho vedeni pod nazvem Hosi od Bobri reky. Po sedesati letech nepretrziteho vedeni predava oddil v roce 1987 svemu nastupci a radi se tak mezi nejstarsi oddilove vedouci na svete.rnrnV roce 1934 je vydana v nakladatelstvi Melantrich prvni Foglarova kniha - Pristav vola (puvodni nazev "Modry zivot Jiriho Drazana"). Brzy prichazi obdobi Foglarova redaktorskeho pusobeni v casopise Mlady hlasatel, kde 8.5.1937 vychazi vyzva k zakladani ctenarskych klubu Ml. hlasatele. V lete vychazi prvni vydani knihy Hosi od Bobri reky s ilustracemi Z.Buriana. Od listopadu 1938 se ve vedeni redakce objevuje Jaroslav Foglar spolu s Karlem Buresem a od 17. prosince vychazi na pokracovani, dnes jiz legendarni serial, Rychle sipy, kresleny Dr. Janem Fischerem. Roku 1941 je Mlady hlasatel zastaven nacisty. Tesne po valce rediguje Foglar casopis Junak, brzy vsak odsud odchazi pro nazorove neshody, aby zalozil novy casopis - Vpred. Prvni "foglarovske" cislo Vpredu (c.18) vychazi 9.4.1946 s legendarni kresbou Rychlych sipu na titulni strane (autor Bohumil Konecny - Bimba). Tento casopis ukoncil svoji cinnost v roce 1948.rnrnV padesatych letech Foglar pusobi jako vychovatel v domove mladeze pod dohledem StB. Ani v tuto dobu neprestava psat. Po delsi odmlce se v roce 1965 na trhu objevuje Tajemna rasnovka. V Ostravskem kulturnim zpravodaji zacinaji vychazet Rychle sipy i s novymi pribehy, kreslenymi Marko Cermakem.rnrnV sedmdesatych letech se spisovatel venuje prevazne praci s oddilem, publikuje pouze casopisecky. Z tohoto obdobi pochazi kniha Nas oddil, podlozena vice nez sedesatiletou autorovou zkusenosti ve vedeni oddilu.rnrnVe veku 102 let umira 18. unora 1980 Foglarova maminka. Osmdesata leta jsou poznamenana spolupraci s vytvarnikem Karlem Saudkem na kreslenych serialech Modra rokle a Ztraceny kamarad.rnrnPo "sametove" revoluci roku 1989 ma Foglar plne otevrenu cestu k ctenarske verejnosti. V nakladatelstvi Olympia vydava stinadelskou trilogii Dobrodruzstvi v temnych ulickach (Zahada hlavolamu, Stinadla se bouri, Tajemstvi Velkeho Vonta). 18.listopadu 1992 je spisovatel prepaden dvema ucni, kteri ho chteji okrast o penize. Ubrani se a zavola o pomoc.rnrnOd jara 1995 je J. Foglar dlouhodobe hospitalizovan v nemocnici, ale podle moznosti dal vyjizdi na besedy se ctenari. K devadesatinam J. Foglara a nedozitym devadesatinam dr. Jana Fischera porada Muzeum hl. m. Prahy rozsahlou vystavu s nazvem Po stopach Rychlych sipu. rnrnVychazi jubilejni 15. vydani knihy Hosi od Bobri reky s pametnim listem. V roce 1998 se v televizi objevuje pri setkani s dr. Karlem Buresem po neuveritelnych padesati letech. A v listopadu vychazi v nakladatelstvi Olympia kompletni knizni vydani Rychlych sipu se vsemi dosud vydanymi pribehy.rnrn23. ledna 1999 umira po delsi nemoci v Thomayerove nemocnici. Jestrab odletel, ale verme, ze jeho postavy z knizek budou zit dale.rn rnrnrnRychle sipy Jaroslava FoglararnrnRychle sipy Jaroslava Foglara zna prakticky kazdy. Ale jen kazdy desaty z nas ze sebe na pozadani vysype vsech pet jmen clenu klubu. To je uplne prvni cisly podlozena odpoved na otazku, jak siroce a hluboko je hlavni Foglarovo dilo rozsireno. Vyplyva z pruzkumu, ktery na zakazku MF DNES zpracovala agentura Median. Dvaadevadesat procent dotazanych uvedlo, ze Rychle sipy zna. A rikali to stejne casto muzi jako zeny. Expresni pruzkum probehl telefonicky na vzorku 510 dotazanych ve veku 18 az 75 let. Potvrdilo se v nem, ze Foglar zasahl vsechny generace, i kdyz duchodcu, kteri znaji jeho hrdiny, je podle pruzkumu "jen" 88 procent. Pro srovnani: zatimco Rychle sipy nezna osm procent obcanu, mistopredsedu vlady Mertlika podle lednoveho pruzkumu agentury STEM - nezna 46 procent a ministra obrany Vetcheho 36 procent. Ze Rychle sipy existuji, vime skoro vsichni; ale nejak si nepamatujeme, jak se jmenuji. Deset procent dotazanych dokazalo spravne vyjmenovat vsech pet, dalsich sest procent uvedlo ctyri spravna jmena. Ani jedno cele jmeno nereklo dobre 51 procent oslovenych. Z cele party se nam nejvic vybavuji ti dva nejmene vzorni, Cervenacek a Rychlonozka. Vudce Mirek Dusin, ktery pry nikdy nerekl jedine sproste slovo ("vsak taky za to Mirka vsechny obdivujeme"), je az na tretim miste za Rychlonozkou. Jarka Metelka, podle knihy druhy clen klubu, je v zebricku az ctvrty, Jindra Hojer se zapsal do naseho povedomi nejmene. Z pruzkumu se daji vycist i takove udaje, jako ze Cervenacek je nejpopularnejsi v zapadoceskem kraji, ze o Rychlych sipech se kupodivu nejmene vi v hlavnim meste Praze nebo ze Rychlonozku zna 51 procent vysokoskolaku. Jedinym prokazatelnym "trendem" se zda to, ze znalost Rychlych sipu klesa u lidi starsich petactyriceti let. Mezi dotazanymi ve veku 31 az 45 let reklo vsechna jmena Rychlych sipu 15 procent lidi, mezi dotazanymi ve veku 46 az 60 let jen 3 procenta a mezi jeste starsimi 8 procent. Podobne to vypadlo u jednotlivych jmen - lide mezi 46 a 60 lety toho vedeli zjevne nejmene, i Cervenacka bezpecne jmenoval jen asi kazdy ctvrty z nich. Pricina se jevi zrejma - dnesni padesatnici vyrustali prave v dobe, kdy se Foglarovo dilo dostalo na dve desetileti na index. A kdo se nam do klubu Rychlych sipu plete? V pruzkumu zaznela - i kdyz vyjimecne i jmena jako Stetinac, Dlouhe Bidlo, Jestrab, Plihal a Bohous.rnZahada hlavolamurnrnPrvni dil trilogiernrn Podivny pribeh ze zivota Rychlych sipu. Kniha zacina nevine na tenisovem hristi, kde si Rychle sipy - tedy Mirek Dusin, Jarka Metelka, Jindra Hojer, Cervenacek a Rychlonozka - vydelavaji penize sbiranim micku. Dej vypravi o patrani po divnem hlavolamu, ktery patril nejakemu Janu Tleskacovi. Posleze se o nem dozvedi od stareho kostelnika, ktery se kdysi s chlapcem znal. Vypravoval jim o jeho podivnem zivote. Po rozmluve s kostelnikem se vydaji do zruseneho kostela sv. Jakuba, kde tehdy podivny Jan Tleskac zemrel za podivnych okolnosti. Patraji v podkrovi po jeho denniku, ktery najdou, ale prozradi je svit baterky a uz po nich jdou Vontove.rnVontove, to byli chlapci z jedne ctvrti, zcela odlisni od jinych. Nestrpeli, kdyz se nekdo cizi v jejich prapodivne ctvrti jenom ukazal. Rychle sipy pred nimi utikaji do sklepeni kostela, kde jsou ruzne chodby. Rozhodnou se pro jednu ke svemu uniku. Pronasledovani Vontu ochabne a chlapci zjisti, ze jsou v pohrebni chodbe. Chodba konci. Je zavalena kameny. Rychle sipy odstranuji zaval v chodbe a prodiraji se dal az se dostanou do sklepa jednoho z domu.rnZacnou vydavat i svuj casopis Tam - Tam, ve kterem sva dobrodruzstvi popisuji. V Tleskacove deniku se doctou o hlavolamu, v kterem je ukryt plan letajiciho kola. Pak se dozvedi, ze hlavolam vlastni nejvyssi Vont, a ze bude sve zezlo predavat. Rychle sipy se s jednim Vontem sprateli a dopomohou mu k Velkemu Vontstvi nad druhym kandidatem. Ale za podminky, ze jim pujci hlavolam. Jejich pritel vyhraje, ale pri predavani jezka v kleci, tak se ten hlavolam jmenoval, otec druheho kandidata mu ho vyrve z ruky a prcha chodbou, v niz tehdy Rychle sipy take prchaly. Ale ve sklepe spadne do stoky, kde hlavolam upusti a je navzdy ztracen. Po dvou tydnech umira v nemocnici na krysi zloutenku.rnrnrnrnrnUryvekrnrn..."Kdyz natocime nejdelsi osten jezka tak, aby vycnival z klece jejim nejsirsim otvorem, posuneme jezka do poloviny vysky klece. Pak otocime za vycnivajici osten jezkem, az na jeho protilehle strane dostaneme do kolme polohy nad sebou dva jine ostny, nejdelsi po tom, ktery uz vycniva vpredu.rnPopostrcime prednim ostnem jezka tak, aby jeho dva kolmo nad sebou nachazejici se ostny pronikly protilehlym otvorem co nejvice ven.rnPotom za predni osten sklapime cely hlavolam jakoby dolu, az jak zadni dva vycnivajici ostny dovoli, a ponekud doleva. Tim jezek dostane v kleci takovou figuru, ze vsechny jeho ostatni ostny, ktere jinak prekazeji jeho vyklouznuti ven, zmizi z jinych otvoru klece v jejim vnitrku a zaujmou priznivou polohu k nejsirsimu otvoru. A pak staci uz jen jezkem kroutit za nejdelsi vycnivajici ostny z klece, az je venku uplne. A nazpet se dostava zpusobem presne opacnym. To uz je snadne!" rn"U vsech plantazniku!" prerusil ctouciho Mirka Rychlonozka. "Snadne to tedy zrovna asi nebylo - ale vzdyt my vlastne - podle toho tady - umime hlavolam otvirat ! Kdybychom postupovali od slova ke slovu, jak je to tu psane, musel by prece jezek z klece vyjit!" rn"Vypada to tak," pravil uzasly Mirek. "Zname navod, po kterem marne prahly cele generace Stinadel! Ale je tady o tom jeste neco - poslouchejte!" Sklonil se opet k zaslemu deniku a cetl: "A pak, kdyz uz je jezek venku, da se rozsroubovat krasne. A uvnitr je vsechno - vsechno! Jiz jdu ale spat, dobrou noc. Jeste si jen uklidim potme tento denik.Ten nenajde nikdo! Kdyby nasel, byla by to moje smrt!" rn"Pro pet ran do hlavy," vyjekl zoufale Rychlonozka," co vsechno, co bylo v jezku vsechno?"rnrnAsi nejnapinavejsi Jestrabova knizka. Klub Rychlych sipu zname nejen z ni a jejich pokracovani, ale i z kreslenych serialu, filmoveho zpracovani a televizniho serialu. Vysla v roce 1941.rnrnTleskacovo letajici kolo, tajemny Em, temne ulicky Stinadel, bezeslovna pisen Vontu, to vse tvori kulisu k jednomu z nejdobrodruznejsich kniznich pribehu pro mladez. rnrnPristav vola, Boj o prvni misto, Hosi od Bobri reky, Tabor smuly, Chata v Jezerni kotline, Historie Svorne sedmy, Pod junackou vlajkou, Devadesatka pokracuje, Zahada hlavolamu, Stinadla se bouri, Tajemstvi Velkeho Vonta, Kdyz duben prichazi, Tajemna Rasnovka, Poklad Cerneho delfina, Kronika Ztracene stopy, Dobrodruzstvi v Zemi nikoho, Zivot v poklusu, Novacek Bubacek pise denik, Jestrabe, vypravuj, Strach nad Bobri rekou, Nas oddil, Modra rokle, Kronika Hochu od Bobri reky


Historie esperanta

EsperantornrnAutor esperanta L. L. Zamenhof se narodil se v Bialystoku, v meste narodnostne velmi smisenem. Obyvatelstvo zilo ve stalem nepratelstvi, spolecenske a narodnostni diskriminace byly neustale. Tento stav mel vliv na Zamenhofa a tak prisel na myslenku, ze kdyby si lide rozumeli, stykali by se pratel-sky a v miru. Jiz jako gymnazista se zacal zabyvat myslenkou vy-tvorit mezinarodni jazyk pro dobro lidstva a ke konci jeho studii v r. 1878 byl jeho projekt Lingwe uniwersala vice-mene hotov. Otec Zamenhofa, ktery byl ucitelem jazyku, povazoval tuto praci za mar-nou a utopistickou a tak rukopis, ktery mu byl sveren, znicil. Za-menhof studoval lekarstvi v Moskve a Varsave v letech 1879-1885. V te dobe zacal opet pracovat na mezinarodnim jazyce, po sest let jej opravoval a zlepsoval a v roce 1887 vydal pod pseudonymem dr. Esperanto.rn rnPrisly stovky nadsenych a souhlasnych dopisu, ale take dopisy, ktere obsahovaly rady, navrhy na upravu apod. Zamenhof si vsechny tyto navrhy zaznamenaval a zacal je uverejno-vat v roce 1894 v prvnim esperantskem casopise Esperantisto, ktery zacal vychazet v r. 1889 v Norimberku. Vydavani casopisu umoznil L. Einstein, nemecky novinar, jeden z nejoddanejsich a idealistickych spolupracovniku dr. Zamenhofa, ktery svymi brosurami a clan-ky polozil zaklady k esperantshemu hnuti v Nemecku. Z dalsich financnich nesnazi zachranil casopis H. Trompeter, Nemec, zememeric, ktery vzal na sebe vsechny vylohy s vydavanim casopisu. Jeho pomoci vyslo v esperantu take nekolik vyznamnych del. V tomto casopise dal dr. Zamenhof dvakrat hlasovat o navrzich na zmeny v jazyce, ale vetsina hlasovala proti a prala si, aby jazyk zustal beze zmeny. Po hlasovani skoncily vsechny jazykove debaty, skoncila neplodna doba a zacala doba volneho rozvoje. Casopis mel nejvice odberatelu v tehdejsim carskem Rusku. Proto bylo velkou ranou, kdyz ruska cenzura nepovolila casopis do Ruska pro clanek L. N. Tolsteho, velkeho pritele esperanta, ktery byl take cestnym clenem nekolika esperantskych spolku. Casopis proto zanikl v roce 1895, ale po nekolika mesicich zacal vychazet v Upsale novy casopis pod nazvem Lingvo Internacia. Casopis vychazel ve Svedsku az do roku 1899, v letech 1900-1906 jej tiskl a redigoval P. Lengyel v Madarsku. P. Lengyel se pozdeji prestehoval i s casopisem do Parize a tam se stal redaktorem casopisu P. Fruictier a pozdeji Th. Cart az do prvni svetove valky, kdy casopis prestal vychazet. rnPo dvacet let zil Zamenhof se svou rodinou ve velmi stisnenych fi-nancnich pomerech. Lekarska praxe neprinasela zadouci prijem. Stridave zil v Chersonu, Varsave, Grodnu a opet ve Varsave, kde zil az do konce sveho zivota (14. 4. 1917). rnrnDelegace. rnrnVyznamni esperantisternrnKongresy esperanta rnrnNejdulezitejsi esperantske organizace rn rnEsperantske hnuti v Cesku.rnrnen:Esperanto historynl:Ontstaan van Esperanto

en:, nl:


Esperanto:Delegace

EsperantornrnKolem roku 1900 existovalo jiz na tri sta projektu mezinarodniho jazyka. Francouzsti profesori L. Couturat a L. Leau zalozili v r. 1900 v Parizi Delegaci pro prijeti mezinarodniho jazyka. Cilem Delegace bylo, aby nektery mezinarodni vedecky svaz rozhodl mezi jiz existujicimi planovanymi jazyky. Kdyz Mezinarodni svaz akade-mii odmitl jako nekompetentni tento ukol, Delegace zvolila l8-clenny vybor, ktery se sesel v Parizi v rijnu 1907. Zasedani se mohli zucastnit take autori ruznych projektu (Spokil, Lingua Blua, Parla, Idiom Neutral aj.) a hajit jej. Zamenhof poveril Beaufronta, aby predstavil esperanto a hajil jej, byl jeho advokatem. Vybor zasedal a vysledek byl oznamen. Byla predlozena zaverecna zprava, ze esperanto je jedinym jazykem, ktery se muze rychle sirit, ale ze je nutno jej "zdokonalit", "reformovat". Tento reformovany jazyk byl predlozen pod nazvem Ido. Mezi esperantisty zavladlo velke rozhorceni pro jednani Beaufronta, ktery misto aby hajil esperanto, hajil ido a po nekolika mesicich se priznal s Couturatem k autorstvi. Delegace, ktera ostatne nemela verejno-pravni raz, prekrocila svuj ukol, mela za ukol jen vybrat nektere z existujicich jazyku, ale ne refor-movat. Jazykovy vybor z nejvetsi casti odmitl rozhodnuti Delegace, stejne tak esperantiste, prece vsak jen vyjiti ida zpusobilo rozkol, 3-4% esperantistu preslo k novemu projektu. Avsak mezi idisty pokracovaly reformni tendenee, kazdym rokem byly provedeny v ja-zyce vazne zmeny, behem nekolika roku jich bylo nekolik set (pres 800), jazyk byl nestabilni, vladla nejistota a privrzenci se vraceli k esperantu, nebo prechazeli k jinym projektum (Occidental, Novial, Novial reformita, Interlingue, Interlingua), hnuti se rozplynulo, idisticky rozkol byla jen epizoda, nemila, ale prece jen uzitecna, esperantiste se zacali usilovne venovat jazykovym problemum.


Významní esperantisté

EsperantornrnrnHIPPOLYTE SEBERT, (1839 az 1930), Francouz, general, vedec, vynalezce a clen Francouzska akademie ved. Zalozil s. dr. Javalem, kancelar Esperantista Centra Oficejo, ustredi mezinarodni propagace a vyucovani. Krome mnoha clanku napsal vyborne publikace o mezinarodnim jazyce a byl mecenasem esperantskeho hnuti.rnrnDalsim vyznamnym cinitelem ve Francii byl EMIL BOIRAC (1851--1917), doktor filozofie, rektor university v Grenoblu, predseda prv-niho svetoveho sjezdu esperanta v Boulogne sur Mer. Jeden z nejlepsich stylistu, autor vicera jazykovych studii a rozsahleho slovniku esperantsko-esperantskeho. Prelozil MONADOLOGII od Liebnize, od Moliera DON JUAN, od Van Dyka La KVARA MAGO. Od neho pochazi heslo: Esperanto je latinou demokracie.rnrnVedouci osobnosti hnuti byl dale KARLO BOURLET (1866-1913). Francouz, doktor ved, vedec a vynalezee, slavny matematik. Prispel nejucinneji k prijeti esperanta francouzskym Touring klubem, na Sorbone a u svetove vydavatelske firmy Hachette. Zakladatel casopisu LA REVUO, ktery ridil s nekonecnou peci, a ktery se stal nejobsahlejsim esperantskym casopisem. Dilo, v kterem pojednaval o aktualnich otazkach hnuti, bylo BABILADO. Byl take vynikajicim recnikem.rnrnV dobe, kdy idisticky rozkol hrozil rozdelit esperantisty, ziskal si nejvetsi zasluhy THEOPHILE CART (1855-1931), Francouz, profesor na skole politickych ved, profesor francouzske beletrie na univer-site v Upsale. Byl vynikajicim pedagogem, autorem mnoha ucebnic, esperanta, ktere se staly vzorem a byly prekladany do mnoha jazyku. Jeho dila jsou: ESPERANTA RADIKARO, PLENA KLASIKA LIBRO. Je autorem mnoha fejetonu, ktere vysly knizne pod nazvem "VORTOJ DE TH. CART"; jsou to vynikajici alegoricke clanky, casto ve forme bajek. Jeho uvahy dobre ucinhovaly, ale jiz tehdy melo esperanto silu odporu proti rozhladnym vlivum ve sve literature. Th. Cart pracoval take pro nevidome.rnrnZahladatelem a vedoucim Svetoveho esperantskeho svazu (Universala Esperanto-Asocio) byl HECTOR HODLER (1887-1920), Svycar, syn slavneho svycarskeho malire. Hodler zorganizoval sluzbu UEA za prvni svetove valky, aby pomahal rozptylenym a ztracenym clenum rodin, zprostredkovaval korespondenci a zasilky mezi cleny rodin i ve valcicich statech. Techto sluzeb bylo na statisice, mezi spolu-pracovniky byl take Romain Rolland. Hodler redigoval revui Espe-ranto a je autorem nekolika prekladu.rnrnV roce 1912 trvalo esperantske hnuti jiz 25 let, v Krakove se konal toho roku osmy svetovy sjezd esperanta a Zamenhof se ve slavnost-nim projevu vzdal sve oficialni role v hnuti. Desaty sjezd se mel konat v roee 1914 v Parizi, prihlasilo se na nej temer 4000 lidi, ale zacinajici valka jej znemoznila a Zamenhof se mohl vratit do sve vlasti jen pres severni staty.rnrnPrvni svetova valka zpusobila lidstvu nesmirne utrpeni, hore, obrov-ske ztraty, miliony lidi ztratilo svuj zivot, zustaly zriceniny. A v si-birskem zajateckem tabore se tisice zajatcu nejruznejsich narodu ucilo esperantu podle ucebnic, ktere jim predal svetovy vybor YMCA (Svaz krestanske mladeze). Po valce touha po miru a harmonii vzbudila nove nadeje a esperanto se podivuhodne sirilo. Prvni povalecny sjezd se konal v roce 1920 v Haagu, v roce 1921 se konal 13. svetovy sjezd v Praze za ucasti temer 3 000 lidi z 35 zemi, organizacni problemy byly rozreseny na nejaky cas smlouvou v Helsin-kach, zmenily se formy prace a byly poradany ruzne odborne a tech-nicke konference. V roce 1929 bylo otevreno v novem videnskem hrade Mezinarodni esperantske muzeum, jako cast Statni rakouske knihovny. Zakladatelem a redirelem byl H. Stefner.rnrnCe-metoda. V roce 1929 mel vest kursy esperanta Andreo Cseh v rumunskem meste Sibiu. Zaci patrili ke ctyrem narodnostem a vubec nebyly ucebnice. Cseh zavedl konverzacni kurs velmi duvtipne vy-pracovany. Uspechy byly obrovske a tak v roce 1930 byl zalozen v Haagu Internacia Ce-Instituto, jehoz hlavnim cilem bylo vycho-vavat ucitele podle teto metody. Ustavem proslo nekolik set ucitelu, z kterych pozdeji mnoho jich vedlo kursy v rade zemi a touto me-todou prispeli k pozoruhodnemu rozsireni jazyka. Hlavni zasady te-to metody: neuzivani ucebnic, narodniho jazyka, spolecne odpovidani, konverzovani a mnoho humoru a vtipu.


Esperantské časopisy

EsperantornrnCelkem vychazi asi 110 esperantskych casopisu. Krome jiz uvedenych jsou nejvyznamnejsi: Heroldo de Esperanto, Hungaro Vivo, Homo kaj Kosmo, Scienca Mondo, Fonto, Monato, Budapesta Informilo, Juna Amiko, El Popola Cinio, Monda Lingvo-Problemo (vedecka re-vue v ruznych jazycich a s rozsahlym resume v esperantu). Svetova turisticka konference, ktera se konala koncem roku 1980 na Manile (Filipiny), a ktere se zucastnilo 105 vladnich delegaci, OSN a Unesko, prijala deklaraci, ktera doporucuje esperanto pro usnadneni mezinarodnich styku. Svetova turisticka organizace pred-povida, ze se turistika stane jednim z nejhlavnejsich odvetvi narod-niho hospodarstvi a rozsiri svou roli socialni, kulturni, politickou a vychovnou.


Kongresy esperanta

EsperantornrnV roce 1905 se konal prvni esperantsky sjezd v Boulogne sur Mer. Zucastnilo se jej na 700 esperantistu z 33 zemi a take dr. Zamenhof. Sjezd mel neobycejny uspech. Byly vyreseny dulezite problemy, jako: deklarace o esperantu, byl zalozen jazykovy vybor a Organizacni vybor. rnrnBulonska deklarace urcuje cile esperantismu v peti bodech: rnrn1. Esperantismus je snaha rozsirit po celem svete uzivani neutral-niho jazyka, ktery by slouzil dorozumivani lidi ruznych jazyku. rnrn2. Mezinarodnim jazykem muze byt jen umely jazyk; dokonale zivotaschopnym se ukazal ve vsech smerech jediny jazyk esperan-to. rnrn3. Autor jazyka se vyslovne vzdal jakychkoliv osobnich prav ohled-ne jazyka a odevzdal jej celemu svetu.rnrn4. Jediny zaklad, zavazny provzdy a vsechny esperantisty je Fundamento de Esperanto.rnrn5. Esperantistou je kazdy clovek, ktery zna a uziva jazyk esperanta; zcela lhostejne pro jakykoliv cil.rnrnZdarny vysledek sjezdu polozil zaklady k rozsahlemu rozkvetu hnuti. Nasledovaly dalsi sjezdy. V roce 1906 v Zeneve, v roce 1907 v Kambridzi, v roce 1908 v Drazdanech a 10. v Parizi, ktery se nekonal, protoze vypukla valka. Na tento sjezd se prihlasilo temer 4000 lidi. Hlavnim vedoucim hnuti ve Francii se stal Louis de Beaufront (1858 az 1932). Byl autorem uspesnych ucebnic, vydavatelem casopisu L'Esperantiste, tehdejsiho nejlepsiho, nejzajimavejsiho a nejucinnejsiho organu hnuti. Beaufront zalozil Spolecnost pro propagaci esperanta, dovedl prinest do hnuti vlivne osobnosti, autority, podporova-tele i svazy. Pri propagaci Beaufront dusledne uzival modernich re-klamnich metod. Velmi autoritativne i diktatorsky projednaval otaz-ky jazykove a organizacni, velmi durazne bojoval proti jakymkoliv reformam. A v roce 1907 anonymne predlozil svuj projekt reforem v esperantu pod pseudonymem Ido a tak se stal hlavnim vedoucim rozkolnickeho idistickeho hnuti.rnrnrnrnKazdorocne jsou poradany impozantni manifestace espe-rantskeho hnuti. Jsou jedinecne pro uzivani jedineho neutralniho jazyka a pro posilovani mezinarodni solidarity mezi esperantisty, prornvyvijeni mezinarodniho humanismu a pro rozvoj hnuti. Predstaven-stvo UEA rozhoduje o miste a casu na zaklade obdrzenych pozvani a po jednanich s dotycnou zemi. Pozvani musi podeprit statni nebo mestska instance nebo jina vyznamna organizace. Sjezd trva osm dni, od soboty do soboty. Hlavni casti sjezdu jsou: seznamovaci vecer, slavnostni zahajeni, vyrocni schuze, zasedani sekci, zasedani vyboru UEA, umelecke vecery, kulturni vecery, sjezdova uni-versita, divadelni predstaveni, mezinarodni ples, navsteva mesta, zajezdy, prijeti ucastniku na radnici, prijeti zastupcu na vyslanectvich atd. Zahajeni jsou impozantne slavnostni, urastni se jich oficialni zastupci mnoha statu, obvykle velvyslanci, zvlastni zplnomocnenci, ministri apod. Tyto sjezdy se poradaji vzdy pod zastitou hlavy statu, ministerskeho predsedy dotycne zeme.